Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-25 00:00:00

У травні 2019 року до суду звернувся адвокат Прутян Денис Сергійович, адреса для листування: [ADDRESS] , який діє в інтересах [PERSON] , [INFO] , яка мешкає за адресою: [ADDRESS] , з позовом до Одеської міської ради, код ЄДРПОУ 26597691, місцезнаходження: 65026, м. Одеса, пл. Думська, 1, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просить продовжити [PERSON] строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , на три місяці. На обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] померла [PERSON] , яка за життя склала заповіт, відповідно до якого спадкоємцями всього майна, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що належить спадкодавцеві на день смерті, є [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . [PERSON] подав заяву про відмову від спадщини до Приморської державної нотаріальної контори у м. Одеса. Посилаючись на те, що позивач не звернулася у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки вона є громадянином Російської Федерації та постійно проживає на її території, похилий вік, відсутність матеріальної можливості та напружену політичну ситуацію, [PERSON] просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] тривалістю три місяці. За допомогою системи автоматизованого документообігу суду визначено, що розгляд цієї справи здійснюватиме суддя Приморського районного суду м. Одеси Єршова Л.С. (протокол авторозподілу від 05.03.2019 року). Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Єршової Л.С. від 21 травня 2019 року позовну заяву [PERSON] було прийнято до розгляду та відкрито провадження з призначенням справи до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 13.08.2019 року було задоволено заяву представника позивача адвоката Прутяна Д.С. та витребувано з Приморської державної нотаріальної контори у місті Одесі належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Спадкова справа була надана до суду 16.09.2019 року (а.с.36-63). Ухвалою суду від 18.10.2019 року було задоволено заяву представника позивача адвоката Прутяна Д.С. та залучено до участі у справі у якості співвідповідача [PERSON] , [INFO] , громадянина Російської Федерації, місце проживання: [ADDRESS] . Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, її представник адвокат Прутян Д.С. надав до суду заяву, у якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити, слухати справу за його відсутності. Представник відповідача Одеської міської ради в судове засідання не з`явився, сповіщався належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву не надав. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, його представник адвокат Комендантов Г.Г. надав до суду заяву, у якій позовні вимоги визнав у повному обсязі, просив задовольнити та слухати справи за його відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області 23.02.2018 року, актовий запис про смерть №1985 (а.с.63). За життя 29.08.2017 року [PERSON] було складено заповіт, який було посвідчено приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Скопелідіс Т.Г., зареєстровано в реєстрі за №609, відповідно до якого спадкоємцями всього майна, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що належить спадкодавцеві на день смерті, є [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] (а.с.6). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме: 1/3 частина квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с.57-59). 03.05.2018 року Приморською державною нотаріальною конторою у місті Одесі заведено спадкову праву №139/2018 (а.с.36-63). Із зазначеної спадкової справи вбачається, що 03.05.2018 року до нотаріальної контори звернувся [PERSON] , [INFO] , який на сьогоднішній день помер, про що надано відповідне свідоцтво про смерть, з заявою про відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] (а.с.37). 15.05.2019 року до нотаріуса звернулася [PERSON] з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] (а.с.38). Крім позивача, 15.05.2019 року до Приморської державної нотаріальної контори у місті Одесі звернувся [PERSON] , [INFO] , з заявою про відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] (а.с.40). 22 серпня 2018 року сплив 6-місячний строк, визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК, для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . На підставі вищевикладеного нотаріусом було відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії на підставі того, що позивачем був пропущений строк для прийняття спадщини (а.с.13). У зв`язку з цим позивач звернулася до суду та просить надати їй додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті [PERSON] .. Згідно з статтями 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтями 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом першої-п`ятої черг). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Відповідно до частини першої та другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно з частинами першою-третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України). За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17 та підтверджений Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року №61-38298св18. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Таким чином, суд вважає, що [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки на момент відкриття спадщини проживала в Російській Федерації, тобто на досить великій відстані від місцезнаходження спадкового майна, та не мала можливості виїхати до України у зв`язку з похилим віком та відсутністю матеріальної можливості, а отже, у межах шестимісячного строку позивач не вчиняв дій, спрямованих на прийняття спадщини. Європейський суд з прав людини у справі «Ільхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. За таких обставин, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовної заяви [PERSON] та надання їй додаткового строку тривалістю три місяці для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved