Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-05 00:00:00

Уточнивши з позовними вимогами позивачка [PERSON] звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування позову вказує, що їй на праві власності належить квартира [ADDRESS]. 22.06.2013 року сталося залиття квартири [ADDRESS] з вини відповідачки [PERSON], що стверджується актом про залиття квартири від 22.06.2013 року. Внаслідок залиття квартири їй завдано матеріальну шкоду в сумі 67100 грн., що підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи № 3/14/буд від 29.04.2014 року. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями фізичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Також вказує, що відповідачка [PERSON] до даного часу не відшкодувала завдані їй збитки. Такими діями відповідачки їй завдано моральної шкоди, яку вона оцінює в 2000 грн. та яка полягає в тому, що вона та її родина вимушені проживати в квартирі, яка має антисанітарійний стан, страждати із-за пошкодженого майна, нервувати. А тому, просить стягнути з [PERSON] на її користь завдану їй матеріальну шкоду в розмірі 6710 грн. 40 коп., моральну шкоду в розмірі 2000 грн. В судовому засіданні позивачка [PERSON] та її представник [PERSON] уточнили позовні вимоги та просили суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] завдану їй матеріальну шкоду в розмірі 6710 грн. 40 коп., моральну шкоду в розмірі 2000 грн., судовий збір в розмірі 243 грн. 60 коп., витрати за проведення експертизи в розмірі 2000 грн. та витрати на оплату послуг адвоката в сумі 6700 грн. В судовому засіданні 10.10.2014 року відповідачка [PERSON] позовні вимоги не визнала, пояснивши, що затоплення квартири позивачки сталося не з її вини, а тому просила відмовити в задоволенні позову. В судовому засіданні 17.09.2014 року та 10.10.2014 року представник відповідачки [PERSON], за довіреністю [PERSON], позовні вимоги [PERSON] не визнав та просив відмовити в задоволенні позову. Заслухавши пояснення позивачки [PERSON], її представника [PERSON], відповідачки [PERSON] (в с/з 10.10.2014 року) її представника [PERSON], (в с/з 17.09.2014 року та 10.10.2014 року), свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову [PERSON], виходячи із наступного. В судовому засіданні встановлено, що позивачка [PERSON] являється власником квартири [ADDRESS]. Як вбачається з акту про залиття від 22.06.2013 року залиття квартири [ADDRESS], власником якої є [PERSON], сталося 22.06.2013 року з вини мешканців квартири [NUMBER], а саме було залито: стелю кухні, стелю ванної кімнати, що привело до деформації дверей ванної кімнати та пошкодження шпалер в вітальні. Відповідно до висновку № 3/14/буд судової будівельно-технічної експертизи від 29.04.2014 року вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS], що на праві власності належить [PERSON], в цінах квітня 2014 року становить 6710 грн. 40 коп. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльність особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справи за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Вина відповідачки [PERSON] у залитті квартири [ADDRESS], власником якої є позивачка [PERSON] стверджується поясненнями свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], допитаних в судовому засіданні. Так, допитані в судовому засіданні в якості свідків [PERSON] та [PERSON] пояснили, що вони 22.06.2013 року були свідками залиття квартири [ADDRESS], що належить [PERSON], бачили, що вода була в кухні та коридорі, вода текла зверху по всій стелі, про що в той же день було складено акт. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона приходила до позивачки [PERSON] в день затоплення квартири та бачила, що в кухні вода капала зі стелі, на підлозі вода вже була зібрана, але були мокрі стіни вище плінтуса, двері в ванній кімнаті були мокрі. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що зранку 22.06.2013 року йому телефонувала відповідачка та повідомила що в неї в ванній кімнаті під ванною протікає вода. Від дружини знає, що цього ж дня до них приходила сусідка [PERSON] та повідомляла про залиття. На наступний день він заходив до позивачки [PERSON] та бачив наслідки залиття, а саме п'ятна від води в коридорі, між ванною та коридором. З актом затоплення квартири ознайомився та засвідчив його. Також пояснив, що в їх будинку ремонт даху був зроблений ще до залиття квартири позивачки, а тому це не може бути причиною залиття квартири [ADDRESS], що належить [PERSON] Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] (квартира [NUMBER]), пояснила, що 22.06.2013 року в їх квартирі також було залиття, вода лилася на кухні по стіні, яка межує з ванною кімнатою, де вентиляційна шахта, але кухня сильно залита не була. Ввечері їм зателефонувала сусідка зверху - [PERSON] та вибачилася за залиття, з нею говорив її чоловік - [PERSON] Потім вони дізналися, що внаслідок залиття сильно була затоплена квартира їх сусідки, що знизу - [PERSON] Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що 22.06.2013 року ввечері коли вони прийшли додому, то виявили на кухні на підлозі біля мийки воду, вода лилася по стіні що межує з туалетом, де вентиляційна шахта. В кімнатах та туалеті води не було. В цей же вечір їм спочатку зателефонувала сусідка зверху - [PERSON], яка вибачилася та повідомила що це вона їх заливає. Він піднімався в квартиру до сусідки зверху ([PERSON]) та бачив, що якийсь чоловік щось чинив у ванній кімнаті, на підлозі були сліди води. Потім їм зателефонувала сусідка знизу ([PERSON].) та повідомила про залиття її квартири. В квартиру до сусідки знизу він не спускався, вона сама піднімалася до них, і він їй повідомив про те що залиття сталося від сусідки зверху. Оскільки в судовому засіданні встановлено, що майнова шкода завдана позивачці [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] з вини власника квартири [NUMBER] даного будинку - [PERSON], що стверджується показами свідків даних в судовому засіданні, а тому саме вона має відшкодувати матеріальну шкоду позивачці [PERSON] За таких підстав, суд приходить до висновку про задоволення позову [PERSON] в частині стягнення з відповідачки [PERSON] матеріальної шкоди в розмірі 6710 грн. Що стосується моральної шкоди, то відповідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршенням здібностей потерпілого або позбавленням його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються принципи розумності і справедливості. Як встановлено в судовому засіданні така шкода позивачці [PERSON] була завдана, оскільки залиття квартири позбавило її можливості нормального проживання у квартирі та повноцінно здійснювати належне їй право власності на дану квартиру. Через відмову відповідачки відшкодувати завдану позивачці шкоду позивачка позбавлена можливості зробити повноцінний ремонт в квартирі та змушена проживати у квартирі із пошкодженими шпалерами, залитими потолками, пошкодженими дверима. Неможливість зробити ремонт в квартирі, через відсутність коштів, спричиняє позивачці душевні страждання, які вона несла від самого факту ушкодження її майна та від небажання відповідачки відшкодувати шкоду в добровільному порядку. А тому, суд вважає позовні вимоги щодо моральної шкоди є обґрунтованими та такими що підлягають до задоволення у сумі, заявленій позивачкою, оскільки, на думку суду, вказана сума - 2000 грн. відповідає рівню душевних страждань позивачки та принципам розумності і справедливості. Крім того, відповідно до ст. 88 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачки на користь позивачки судові витрати в сумі 4729 грн. 40 коп., з яких: судовий збір - 243 грн. 60 коп., витрати понесені на оплату вартості експертизи - 2000 грн., витрати понесені на оплату послуг адвоката в сумі 2500 грн., виходячи із наступного. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтвердженні судові витрати. Відповідно до ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи належать: витрати на правову допомогу; витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явкою до суду; витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз. Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Витрати позивачки [PERSON] пов'язані з проведенням по справі судової будівельно-технічної експертизи підтверджується квитанцією № 10 від 24.02.2014 року на суму 2000 грн., а тому вони є обґрунтованими та такими, що підлягають до стягнення з відповідачки [PERSON] на користь позивачки [PERSON] Витрати пов'язані з отримання позивачкою правової допомоги підтверджуються договором про надання правової допомоги адвокатом від 26.09.2013 року, ордером серії ЧК №000815 від 11.10.2013 року, свідоцтвом про право зайняття адвокатською діяльністю, квитанцією про оплату послуг за надання правової допомоги від 02.04.2015 року на суму 6700 грн., розрахунком таких витрат, а тому є обґрунтованими. При визначені суми, яка підлягає до стягнення суд враховує загальну тривалість судових засідань (5 год. 08 хв.) та приходить до висновку про часткове стягнення витрат на правову допомогу адвоката, а саме в сумі 2500 грн., виходячи із розрахунку: 1218 грн. х 40% х 5 год. 08 хв. = 2500 грн. Враховуючи вищенаведене,

Outcome: approved