Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-08 00:00:00

У травні 2017 року [PERSON] звернулась в суд з позовом до ОК «Житлово-будівельний кооператив «Комунальник-15» про стягнення коштів, зобов`язання вчинити дії. Свої вимоги мотивує тим, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Балансоутримувачем будинку [ADDRESS] є ОК «Житлово-будівельний кооператив «Комунальник-15». Через неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань, протягом тривалого часу відбуваються випадки залиття її квартири, оскільки вона знаходиться на останньому поверсі будинку. Вона неодноразово в усній та письмовій формах зверталась до відповідача з заявами про необхідність здійснення ремонту покрівлі відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Разом з тим, відповідач ігнорує її звернення та у 2016 році вона провела частковий ремонт квартири за власні кошти. У лютому 2017 року з вини відповідача сталося чергове залиття її квартири. Вона звернулась до ОК «Житлово-будівельний кооператив «Комунальник-15» із заявою щодо затоплення та необхідності складання відповідного акту. ЇЇ звернення було проігноровано та вона самостійно склала акт, який підписали мешканці будинку. 06 квітня 2017 року вона повторно звернулась до ОК «Житлово-будівельний кооператив «Комунальник-15» із заявою про направлення комісії для складання акту про залиття та встановлення розміру збитків, проте її звернення було проігноровано, акт не складено. Розмір матеріального збитку, завданого їй залиттям становить 22454 гривні 51 копійку, що підтверджується дефектним актом, складеним підрядною організацією. Позивач просить стягнути на її користь з відповідача 22454 гривні 51 копійку на відшкодування майнової шкоди та зобов`язати ОК «Житлово-будівельний кооператив «Комунальник-15» провести ремонт покрівлі даху будинку [ADDRESS] Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19 травня 2017 року відкрито провадження у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 09 грудня 2020 року позовну заяву в частині вимоги про зобов`язання відповідача провести ремонт покрівлі даху будинку [ADDRESS] залишено без розгляду. Позивач у судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просить розглядати справу у її відсутність, вимогу позову про стягнення коштів підтримує, просить залишити позовну заяву в частині вимоги про зобов`язання відповідача провести ремонт покрівлі даху будинку [ADDRESS] без розгляду (а.с. 188). Відповідач у судове засідання не з`явився, його представник подала через канцелярію суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що у представника Матвієнко І.В. , яка бажає взяти участь в судовому засіданні, наявні ознаки вірусного захворювання та підозра на інфікування Covid 19, а тому вона знаходиться на самоізоляції, що підтверджується лікарняним листом (а.с. 181). З листка непрацездатності від 03 грудня 2020 року вбачається, що Матвієнко І.В. звільнена від роботи з 03 грудня 2020 року по 07 грудня 2020 року включно (а.с. 187). Разом з тим, судове засідання у справі призначено на 09 грудня 2020 року. Будь-яких належних доказів на підтвердження неможливості представника відповідача з`явитись у судове засідання 09 грудня 2020 року до суду подано не було. У зв`язку з цим, причини неявки сторони відповідача визнані судом неповажними та відмовлено в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи. У матеріалах справи містяться письмові заперечення представника відповідача, з яких вбачається, що вона просить відмовити у задоволенні позову. Зазначено, що позивач посилається на документи, які надані МП «Інженерно-будівельна фірма «Київ-93», а саме на договірну ціну будівництва/ремонт покрівлі будинку. Проте, зазначена договірна ціна не підписана відповідальною особою, яка його складала. Всі інші документи також складені за відсутності підписів відповідальних осіб за їх складання та печатки підприємства, яка складала документи. Крім того, до позову не додані договори з підприємством на виконання робіт, квитанції про їх оплату, акти виконаних робіт, інші бухгалтерські документи. Відповідачем були укладені договори про ремонт покрівлі будинку з приватними підприємствами у період з 2009 року по 2013 рік, ремонт покрівлі підтверджується актами виконаних робіт. Таким чином, у разі, якщо залиття квартири позивача відбулось, то відповідачем має бути організація, яка здійснила не якісний ремонт покрівлі будинку. Позивачем не було допущено працівників відповідача до своєї квартири, про що було складено акти від 08 квітня 2017 року та від 11 квітня 2017 року. Крім того, для встановлення розміру матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, та причин такого залиття, позивачу необхідно звернутись до відповідної експертної установи або експерта з проханням провести будівельно-технічне експертне дослідження (а.с. 53-57). Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що позивач є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 05 квітня 2017 року (а.с. 11). Балансоутримувачем будинку [ADDRESS] є ОК «Житлово-будівельний кооператив «Комунальник-15». Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. З позову вбачається, що через неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань, протягом тривалого часу відбуваються випадки залиття квартири позивача. У лютому 2017 року з вини відповідача сталося чергове залиття квартири [ADDRESS] . [PERSON] звернулась до ОК «Житлово-будівельний кооператив «Комунальник-15» із заявою щодо затоплення та необхідності складання відповідного акту (а.с. 17). ЇЇ звернення було проігноровано. Письмові заперечення представника відповідача не містять доказів на спростування доводів щодо ігнорування ОК «Житлово-будівельний кооператив «Комунальник-15» вимоги позивача про складення акту про залиття квартири. Відповідно до пунктів 5, 6 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Таким чином, встановлено, що залиття квартири позивача відбулося з вини відповідача, який в силу закону має нести майнову відповідальність за заподіяну шкоду. Позивачем на підтвердження своїх вимог надано суду дефектний акт щодо ремонту її квартири, складений інженером-кошторисником Лемнаревським В.С. (а.с. 19-22) та договірну ціну щодо ремонту квартири (а.с. 23-24). З наданої суду договірної ціни вбачається, що розмір матеріального збитку складає 22454 гривні 51 копійку. Сторона відповідача у письмових запереченнях посилалась на те, що зазначена договірна ціна не підписана відповідальною особою, яка його складала. Всі інші документи також складені за відсутності підписів відповідальних осіб за їх складання та печатки підприємства, яка складала документи. Крім того, для встановлення розміру матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, та причин такого залиття, позивачу необхідно звернутись до відповідної експертної установи або експерта з проханням провести будівельно-технічне експертне дослідження. Позивачем надано суду висновок експерта № 8/09-2017 за результатами проведення експертного дослідження від 29 вересня 2017 року, складений судовим експертом Грішковою Л.М. (а.с. 96-108). З зазначеного висновку вбачається, що вартість відновлювального ремонту, який необхідно провести в квартирі для усунення пошкоджень внаслідок залиття, згідно з актом залиття від 14 липня 2017 року та візуально-інструментального обстеження, складає 16485 гривень 18 копійок, вартість ремонтних робіт, які необхідно провести в квартирі становлять 5703 гривні 66 копійок. Крім того, позивачем надані суду акти про наслідки залиття квартири. З акту № 1 від 14 квітня 2017 року вбачається, що комісія встановила, що під час залиття в квартирі [ADDRESS] постраждали стіни та стеля трьох коридорів, дві кімнати та лоджія. Залиття відбулось під час танення снігу та випадіння опадів у 2017 році. Були порушені норми технічної експлуатації будівель, а саме неналежне утримання будинку, незабезпечення загальних оглядів покрівлі, незабезпечення умов для своєчасного проведення поточного ремонту даху, неналежне становище покриття покрівлі, у результаті чого відбулось залиття зазначеної квартири (а.с. 121-122). Зазначене також підтверджується актом № 2 від 16 жовтня 2017 року (а.с. 123). Відповідачем не надано жодного доказу на спростування наданого позивачем висновку та відсутності вини у залитті квартири [PERSON] . За таких обставин, при визначенні розміру завданої шкоди, суд вважає за можливе покласти в основу рішення наданий позивачем висновок експерта № 8/09-2017 за результатами проведення експертного дослідження від 29 вересня 2017 року. З огляду на наведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 22188 гривень 84 копійки (16485,18 + 5703,66 = 22188,84). З урахуванням часткового задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в сумі 640 гривень.

Outcome: partial