Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-12 00:00:00

Уточнившись з позовними вимогами, [PERSON] звернулася в суд з позовом до Дитячої музичної школи № 3 Черкаської міської ради про визнання незаконним та скасування наказу про дисциплінарне стягнення. Свій позов обгрунтовує тим, що вона працює в дитячій музичній школі № 3 Черкаської міської ради викладачем музично - теоретичного відділу з категорією спеціаліст вищої категорії ти званням «викладач - методист» з 1 вересня 2006 року. Наказом №11 від 29 січня 2018 року директора Дитячої музичної школи №3 Черкаської міської ради «Про застосування стягнення» їй оголошено догану. Вважає вказаний наказ незаконним та таким, що підлягає скасуванню, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно зі ст. 21 КЗпП, працівник зобов'язується виконувати роботу, визначену угодою, з підпорядкуванням внутрішньому трудовому розпорядкові. Отже, трудовою дисципліною передбачено додержання працівниками норм, закріплених КЗпП України, правил внутрішнього трудового розпорядку, уставів, положень, посадових інструкцій, за порушення якої до працівника можливо застосування положень ст. 147 КЗпП України. Згідно ст. ст. 139,140 КЗпП України та п. 24 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робітників і службовців підприємств, установ, організацій, затверджених постановою Держкомпраці СРСР за погодженням з ВЦРПС від 20 липня 1984 року, порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов'язків. Тобто, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни. При цьому, закон вимагає, аби факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. Відповідач не зажадав від мене жодних письмових пояснень, щоб розібратися в дійсних фактичних обставинах, чим грубо порушив вимоги ч. 1 ст. 149 КЗпП України. Однак наведені обставини свідчать про те, що оголошення догани вчинено з порушенням порядку застосування дисциплінарних стягнень. Відповідачем не враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стаття 252 КЗпП України передбачає, що працівникам підприємств, установ, організацій, обраним до складу виборних профспілкових органів, гарантуються можливості для здійснення їх повноважень. Зокрема, зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. Однак притягнення її до дисциплінарної відповідальності не ставилося на засіданні профкому, членом якого вона є з 2009 року і притягнення її до дисциплінарної відповідальності було вирішено одноособово директором відповідача без погодження з профспілковим органом. Просила суд визнати незаконним та скасувати наказ №11 від 29 січня 2018 року директора Дитячої музичної школи №3 Черкаської міської ради «Про застосування стягнення», яким [PERSON] оголошено догану; стягнути з Дитячої музичної школи №3 Черкаської міської ради на користь [PERSON] судовий збір в розмірі 704 грн. 80 коп. та витрати на правову допомогу в сумі 2000 грн. Провадження у справі відкрите на підставі ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 13 березня 2018 року. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12 квітня 2018 року закрите підготовче провадження у справі, справа призначена до судового розгляду. В судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Представник відповідача проти задоволення позову заперечували. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.(ч.3 ст. 12 ЦПК України). Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Пунктом 11 постанови Пленуму ВСУ №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» передбачено, що оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (частини перша та друга статті 3 ЦПК), то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це. В судовому засіданні встановлено, та не заперечується сторонами у справі те, що позивачка працює на посаді в дитячій музичній школі № 3 Черкаської міської ради викладачем музично - теоретичного відділу з категорією спеціаліст вищої категорії ти званням «викладач - методист» з 1 вересня 2006 року. Наказом №11 від 29 січня 2018 року директора Дитячої музичної школи №3 Черкаської міської ради «Про застосування стягнення» [PERSON] оголошено догану. Вказаний наказ було оголошено позивачці 30 січня 2018 року, чого вона не заперечувала в судовому засіданні З наказу вбачається, що 26 січня 2018 року викладач класу теоретичних дисциплін [PERSON], яка вийшла на заміну відсутнього викладача, виявила, що доступ до компютера заблоковано, що унеможливлювало використання підготовлених нею навчальних та демонстраційних матеріалів до уроків та якісного проведення навчального процесу. У процесі зясування обставин було виявлено наступне: викладач [PERSON] самовільно, без попередження адміністрації встановила пароль на компютері, який знаходиться у кабінеті № 13, мотивуючи це тим, що в ньому знаходиться особиста інформація. При намаганні адміністрації зясувати пароль, у ході розмови викладач [PERSON] допускала некоректні та агресивні висловлювання. Усе це призвело до затримки початку уроку. Тобто, даний факт є порушенням обовязків педагогічних працівників, щодо дотримання педагогічної етики; поваги гідності, права, свободи і законних інтересів всіх учасників освітнього процесу; настановлення і особистого прикладу утвердження поваги до суспільної моралі та суспільних цінностей, зокрема правди, справедливості, патріотизму, гуманізму, толерантності, працелюбства; додержання установчих документів ста правил внутрішнього розпорядку школи, виконання своїх посадових обовязків (п.2 ст.54 ЗУ «Про освіту», посадова інструкція, Правила внутрішкільного трудового розпорядку школи) та прав педагогічного працівника на доступ до інформаційних ресурсів і комунікацій, що використовуються в освітньому процесі та навчальній діяльності (ст. 54 п.1 ЗУ «Про освіту»). Відповідно до ч.1 ст. 139 КЗпП України, працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких видів стягнення :1)догана;2)звільнення. Так, згідно положень ст.147 КЗпП порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником, без поважних причин, обов'язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. За змістом вказаної статті КЗпП України підставою ля притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни. При цьому, закон не вимагає, щоб таке порушення обовязково призводило до будь-яких шкідливих наслідків. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності досить, щоб був зафіксований сам факт порушення. Водночас наслідки порушення враховуються при визначенні тяжкості дисциплінарного проступку та виборі дисциплінарного стягнення. Статтею 149 КЗпП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Суд вважає, що при притягненні позивачки до дисциплінарної відповідальності 29 січня 2018 року від неї не було отримано пояснення щодо вчиненого дисциплінарного проступку. Так, розділом 7 правил внутрішнього трудового розпорядку дитячої музичної школи №3 передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника можуть бути застосовані такі види стягнень: а)догана; б)звільнення. До працівників, яких обрано до складу профспілкових органів і не звільнені від виробничої діяльності, не можуть застосовуватись дисциплінарні стягнення без попередньої згоди органу, членами якого вони є; до голови ПК - відповідно профспілкового об'єднання. До застосування дисциплінарного стягнення керівник повинен зажадати від порушника письмові пояснення. У випадку відмови працівника-порушника дати письмові пояснення складається відповідний акт. Дисциплінарні стягнення застосовуються керівником безпосередньо після порушення, але не пізніше одного місяця від дня його виявлення, не рахуючи часу хвороби працівника або перебування його у відпустці. Стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення порушення. За кожне порушення трудової дисципліни накладається тільки одне дисциплінарне стягнення. Дисциплінарне стягнення оголошується в наказі і повідомляється працівникові під розписку. Суд звертає увагу на те, що з наказу №11 від 29 січня 2018 року директора Дитячої музичної школи №3 Черкаської міської ради «Про застосування стягнення» не вбачається, яке саме порушення трудової дисципліни допустила позивачка. Вказаний наказ був зареєстрований 29 січня 2018 року в книзі реєстрації кадрових наказів. Разом з тим, з дослідженої в судовому засіданні книги реєстрації наказів по ДМШ №3 вбачається, що наказом №11 від 29 січня 2018 року директора Дитячої музичної школи №3 Черкаської міської ради «Про недопустимість порушення трудової дисципліни» попереджено викладача теоретичних дисциплін [PERSON] про недопустимість використання шкільного майна в особистих цілях, що призводить до неналежного створення умов праці іншим працівникам. Крім цього, суд звертає увагу на те, що позивачка є членом профспілкового комітету ДМШ № 3, що підтверджується протоколами від 17 лютого 2010 року, 13 березня 2014 року, 23 грудня 2016 року, 12 червня 2017 року. Стаття 252 КЗпП України передбачає, що працівникам підприємств, установ, організацій, обраним до складу виборних профспілкових органів, гарантуються можливості для здійснення їх повноважень. Зокрема, зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. В судовому засіданні представниками відповідача не надано доказів того, що для притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності була надана згода профспілкового комітету ДМШ №3. У звязку з викладеним слід визнати незаконним та скасувати наказ №11 від 29 січня 2018 року директора Дитячої музичної школи №3 Черкаської міської ради «Про застосування стягнення», яким [PERSON] оголошено догану. У відповідності до ст. 141 КЗпП України з відповідача на користь позивачки слід стягнути понесені нею витрати по сплаті судового збору в сумі 704 грн. 80 коп. Суд не вбачає підстав для задоволення вимоги позивачки про стягнення на її користь 2000 грн., повязаних з правовою допомогою, з огляду на наступне. Відповідно до п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України витрати на професійну правничу допомогу належать до витрат, повязаних з розглядом справи. Відповідно до ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, повязану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. В судовому засіданні позивачкою не надано доказів, які б підтверджували укладання між нею та адвокатом [PERSON] відповідно договору. При цьому суд звертає увагу на те, що під час розгляду справи [PERSON] діяла не як адвокат, а як представник, що підтверджується відповідною довіреністю. За таких обставин суд приходить до висновку про часткове задоволення позову. На підставі наведеного, ст.ст. 147,149, 252 КЗпП України,

Outcome: partial