Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-23 00:00:00

У травні 2020 року [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до Кунівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] померла її бабця [PERSON] . Після смерті останньої залишилося спадкове майно право на земельну частку (пай). Позивач являється спадкоємцем за заповітом [PERSON] , однак у встановлений законом строк до нотаріальної контори не звернулася, оскільки їй не було відомо про наявність спадкового майна. Тому [PERSON] просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . У засідання сторони та їх представники не з`явилися, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, позивач раніше надіслала до суду письмову заяву, у якій просить провести розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача Кунівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області про причини неприбуття суд не повідомив, відзив на позов не подав. Відтак, суд вважає за можливе провести розгляд даної справи за відсутності сторін та їх представників. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позов слід задовольнити. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим виконавчим комітетом Кунівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області 13 лютого 2017 року. 07 жовтня 2009 року [PERSON] склала заповіт, який посвідчений секретарем Кунівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області Бардашевською Н. В. та зареєстрований у реєстрі за № 18, за яким заповіла своїй внучці [PERSON] все своє майно. Як вбачається із довідки Кунівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області від 06 листопада 2018 року за № 948, [PERSON] на день смерті проживала та була зареєстрована одна в [ADDRESS] . З відомостей, наданих завідувачем Ізяславської державної нотаріальної контори Ефендієвою А. П. за № 583/01-16 від 13 травня 2020 року, а також з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 60168504 від 13 травня 2020 року слідує, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Статтею 1233 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно із статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Зважаючи на вищевказане, суд приходить до висновку, що необізнаність позивача про наявність спадкового майна є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а тому позов слід задовольнити, визначивши для [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . На підставі ст.ст. 1220, 1222, 1223, 1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved