Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-24 00:00:00

У червні 2018 р. [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] , позивач) звернулася до суду з позовом до Житлово-експлуатаційної дільниці № 201 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в розмірі 57 006 грн. Ухвалою від 10.08.2018 суд залишив позов без руху. 12.10.2018 на виконання вимог ухвали суду надійшла позовна заява у новій редакції, згідно якої відповідачем по справі зазначене Комунальне підприємство «Дирекція замовника з управління житловим господарством Дарницького району м. Києва». Ухвалою від 12.10.2018 суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання на 15.01.2019. 15.01.2019 розгляд справи відкладено на 11.03.2019. 26.02.2019 представник позивача подав заяву про заміну первісного відповідача Комунальним підприємством «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району». 11.03.2019 представник позивача подав нову заяву про заміну первісного відповідача Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва». 11.03.2019 розгляд справи відкладено на 12.04.2019. 12.04.2019 розгляд справи перенесено на 05.07.2019. Ухвалою від 05.07.2019 (протокольною) суд замінив первісного відповідача належним відповідачем - Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», та відклав розгляд справи на 28.08.2019. 28.08.2019 за клопотанням представника позивача розгляд справи відкладено на 11.09.2019.. Позов обґрунтований такими обставинами. Позивач є власником квартири [ADDRESS] . У лютому 2014 р. між позивачем (споживачем) та Комунальним підприємством «Дирекція замовника з управління житловим господарством Дарницького району м. Києва» (виконавцем) було укладено договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, відповідно до умов якого виконавець зобов`язався утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до ліквідації аварійних ситуацій і усунення порушень у строки, встановлені законодавством. Договором передбачено обов`язок виконавця відшкодувати споживачеві збитки, завдані його майну та/або приміщенню. 22.01.2018 співробітниками ЖЕД-201 було складено акт про залиття водою належної позивачу квартири. Згідно складеного ЖЕД розрахунку вартість ремонтних робіт у належній позивачу квартирі становить 17 177 грн., з чим позивач не погоджується, оскільки відповідно до Звіту, замовленого ним у незалежного оцінювача, вартість майнової шкоди становить 57 006 грн. Позивачу не вдалося дійти з відповідачем згоди щодо відшкодування завданих збитків, а тому він змушений був звернутися до суду з даним позовом. У зв`язку з подачею позову позивачем понесені витрати на оплату оцінки в сумі 1 900 грн., на сплату судового збору та на оплату правничої допомоги в сумі 10 900 грн. Відповідач подав відзив на позовну заяву, у якому зазначив про визнання частини позовних вимог в розмірі 15 778 грн. Заперечення відповідача обґрунтовані тим, що після проведення огляду квартири позивача працівниками ЖЕД було складено дефектний акт, на підставі якого та у відповідності до Інструкції про склад, порядок розробки, погодження і затвердження проектно-кошторисної документації було складено Зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, згідно якого вартість ремонтних робіт складає 15 778 грн. Відтак заявлена позивачем до відшкодування сума матеріальної шкоди є значно завищеною, а наданий позивачем Звіт оцінювача не є обов`язковим для суду і повинен оцінюватись сукупно з іншими доказами. Окрім того позивачем не надано належних доказів витрат на правничу допомогу. Заслухавши учасників справи та дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини. Двокімнатна квартира [ADDRESS] належить на праві власності позивачу [PERSON] 20.01.2018 мав місце факт залиття вищевказаної квартири водою, внаслідок чого було пошкоджено опоряджувальні покриття стелі, стін та підлоги двох житлових кімнат, коридору, кухні та санвузла, що підтверджується Актом, складеним 22.01.2018 комісією житлово-експлуатаційної дільниці № 201 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва». Згідно з даними вищевказаного Акту залиття сталося внаслідок розукомплектування невідомими особами крану ПС на ЦО на технічному поверсі. За приписом статті 1166 ЦК України, яка визначає підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За загальним правилом, встановленим частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень… Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання (частина 1 статті 82 ЦПК України). Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» визнає факт та причини залиття квартири позивача та не оспорює свій обов`язок відшкодувати завдану позивачу майнову шкоду, а відтак вказані обставини доказуванню не підлягають. Водночас відповідачем оспорюється розмір заявленої до відшкодування майнової шкоди. Відповідно до положень статті 1192 ЦК України, яка встановлює способи відшкодування шкоди, суд з урахуванням обставин справи за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. На підтвердження розміру майнової шкоди [PERSON] надала Звіт № 32/18 від 03.05.2018, відповідно до якого розмір завданої їй в результаті залиття майнової шкоди становить 57 006 грн. (а.с. 11- 43). На спростування наданого позивачем звіту оцінювача відповідачем надано Зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, згідно якого вартість ремонтних робіт у квартирі позивача складає 15 778 грн. Представник відповідача клопотав про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проте належних обґрунтувань доцільності її проведення не навів і на обставини, які дають підстави сумніватися у висновках оцінювача, не послався, у зв`язку з чим у призначенні експертизи суд відмовив. Даючи оцінку наданим сторонами письмовим доказам, суд бере до уваги наступне. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Наданий позивачем Звіт з визначення розміру майнової шкоди складений з врахуванням даних, отриманих під час огляду квартири позивача. У висновку оцінювач [PERSON] , який зареєстрований в Державному реєстрі оцінювачів, має кваліфікацію оцінювача об`єктів в матеріальній сфері та стаж роботи оцінювача з 2008 р.,

Outcome: approved