Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-16 00:00:00

У січня 2020 року [PERSON] в інтересах [PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON] про відшкодування реальних збитків, завданих майну позивача, відшкодування понесених витрат. В обґрунтування заявлених вимог представник позивача вказував, що [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 05 липня 2010 року. 02 липня 2017 року [PERSON] та [PERSON] уклали договір оренди зазначеної квартири з актом приймання-передачі жилого приміщення, у якому вказано вартість, назва майна, в тому числі меблів, сантехнічних вузлів, обладнання. Майно було передано орендарю в справному і придатному для використання за призначенням стані, недоліки на момент передачі - відсутні, про що було зроблено фото, які додані до цього акта. 01 липня 2018 року строк дії договору оренди було продовжено до 01 липня 2019 року, а 02 липня 2019 року - до 15 жовтня 2019 року. 15 жовтня 2019 року [PERSON] прибула до своєї квартири з метою прийняття її після користування [PERSON] та отримання ключів, однак під час передачі квартири позивач виявила квартиру в пошкодженому стані, а саме: пошкоджені меблі (стільці, тумби, карнизи, шафи), пошкодження постільної білизни, матрацу та побутової техніки, були відсутні деякі речі і предмети, у зв`язку з чим [PERSON] відмовилась від складення документів щодо прийняття квартири у [PERSON] без зауважень та без подальших претензій. Крім виявлених пошкоджень в несправному стані перебувала духова шафа, був відсутній пилосос та тумба для взуття. Стіни в квартирі перебували зі збитими кутками, містили сліди свердління різних отворів, сліди нанесення клейкої стрічки, дозволу на що [PERSON] не давала, внаслідок чого було пошкоджено фарбування, облаштування та загальний стан. У зв`язку з пошкодженням квартири позивач звернулася до поліції та подала відповідну заяву. Крім того, на прохання надати підтвердження щодо здійснення оплати комунальних послуг станом на 14 жовтня 2019 року - [PERSON] відмовила. Загальний розмір заборгованості за комунальні послуги складає 8 298,73 грн. Ураховуючи те, що відповідач порушила умови договору щодо повернення квартири разом із майном у справному стані, не виконала умови щодо оплати комунальних послуг, позивач просила суд стягнути з відповідача грошові кошти в сумі 64 308,73 грн та судові витрати покласти на відповідача, що складаються з суми судового збору - 1505,43 грн, витрат на професійну правничу допомогу в сумі 30 000 грн та витрати на проведення експертизи в сумі 15 000 грн. Ухвалою судді від 31 січня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 11 березня 2020 року представник позивача подав до суду клопотання про долучення до матеріалів справи листа Печерського УП ГУ НП у м. Києві від 06 лютого 2020 року № 81-аз/125/52/02-20. 11 березня 2020 року від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів, а саме: витребування у Головного управління Державної податкової служби м. Києва інформацію про реєстраційний номер облікової картки платника податків [PERSON] . Цього ж дня представник позивача подав заяву про уточнення позовних вимог. У заяві представник позивача посилається на те, що відповідач частково відшкодувала витрати з оплати комунальних послуг в сумі 7 477,78 грн, тому просив стягнути з відповідача вартість не сплачених комунальних послуг в сумі 808,60 грн. Крім того, позивач звернулась до експерта для визначення вартості реальних збитків пошкодженого майна. Згідно з висновком експерта від 10 березня 2020 року № 497/03/2020, відновлювальний ремонт квартири складає 93 724 грн. Таким чином, представник позивача просив стягнути з відповідача: вартість пошкодженого майна в сумі 56 010 грн, вартість відновлювального ремонту - 93 724 грн та залишок зі сплати комунальних послуг в сумі 808,60 грн, усього -150 542,60 грн. 29 травня 2020 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] , в якому відповідач зазначає, що орендувала квартиру позивача з 2015 року, які в подальшому було пролонговано, або підписано нові договори оренди. Інформація щодо майна також переносилась до нових договорів оренди. Пунктом 3.3. договору оренди в якості гарантування вчасних розрахунків, збереження майна відповідач передала позивачу гарантійний платіж в сумі 500 доларів США. За період з 02 липня 2015 року до дати виселення з квартири відповідач користувалась квартирою за призначенням і у позивача не виникало питань щодо користування відповідачем квартирою. Крім того, під час укладення договору оренди оцінка майна, що знаходилось у квартирі була відсутня, і дана оцінка здійснювалась позивачем на свій розсуд. Разом з тим, оцінюючи майно, позивач не врахувала фізичного зносу переданого майна за період з 2015 року до 2019 року, а також не повідомила суду про те, що 04 березня 2017 року відбулось залиття орендованої квартири, про що свідчить акт огляду від СПД [PERSON] , де зазначено про пошкодження стін, деформацію дубового плінтуса та підлоги, залиття двох шаф, тумби МДФ, дверей в спальні. Внаслідок залиття зіпсувався пилосос, щодо якого скаржиться позивач і сторони домовились про відшкодування вартості пилососа за суму гарантійного внеску. Щодо духової шафи, то відповідач практично нею не користувалася, оскільки остання працювала з перебоями. Оскільки позивач щороку здійснювала страхування квартири, то внаслідок залиття ПрАТ «Інго Україна» здійснило страхове відшкодування збитків в сумі 52 723,20 грн. Таким чином, позивач отримала від страхової компанії грошові кошти за всі зазначені в позові пошкодження. Після залиття повивач не здійснювала ремонт у квартирі, чим порушила вимоги статті 776 ЦК України. Таким чином, позивач навмисно ввела в оману суд та не надала всіх достовірних доказів про причини псування майна позивача. Щодо покриття комунальних платежів, то відповідач дійсно не сплатила за комунальні платежі за період з 01 жовтня 2019 року до 15 жовтня 2019 року, оскільки станом на дату виселення відповідача з квартири квитанції за спожиті комунальні послуги не надійшли, а гарантійна сума, що була передана позивачу цілком покривала вартість пилососу та комунальні платежі за цей період. Однак позивач необґрунтовано почала вимагати додаткових коштів. Таким чином, на момент виселення відповідача з квартири, майну, що передавалось разом з квартирою було понад 9 років, позивач не надала суду інформацію щодо залишкової вартості майна з урахуванням природного зносу, оскільки дане майно використовувалось у господарській діяльності позивача та надавалось в оренду разом з квартирою. Ураховуючи викладене, представник відповідача просив у задоволенні позову відмовити. Ухвалою суду від 12 червня 2020 року витребувано від ПрАТ СК «Інго Україна» належним чином завірені документи, що містяться у страховій справі, оформленої за страховим випадком (залиттям квартири), що відбулось 04 березня 2017 року. 29 липня 2020 року від ПрАТ СК «Інго Україна» надійшли матеріали страхової справи № 1288 щодо страхового випадку, що стався 04 березня 2017 року. Представники позивача в судовому засіданні позов підтримали, просили про його задоволення. Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини, приходить до наступного. Відповідно до статті 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до ч. 1,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу квартири від 05 липня 2010 року [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . 02 липня 2015 року [PERSON] , як орендодавець та [PERSON] , як орендатор уклали договір оренди зазначеної квартири. Згідно з актом приймання-передачі житлового приміщення від 02 липня 2015 року разом з квартирою було передано майно, що знаходилось у квартирі. 02 липня 2016 року та 02 липня 2017 року, [PERSON] як орендодавець та [PERSON] , як орендар уклали договір оренди цього ж жилого приміщення. До договору додано акт приймання-передачі майна, у якому вказано вартість, назва майна, а саме: люстри - 3 шт. - 15 000 грн; двері внутрикімнатні 2 шт - 7910 грн; стіл білий розкладний 1 шт. - 9568 грн; стільці білі м`які 6 шт - 14352 грн; вітрина 1 шт - 14950 грн; тумба біла 1 шт - 9100; червоний диван 1 шт - 16 000 грн; спальня - 38000 грн; шафа з дзеркалом біла 1 шт; ліжко 1 шт; матрац 1 шт; кухонні меблі, колір красний з білим - 33835 грн; сантехніка, душева кабіна, туалет, умивальник - 18 000 грн; духова шафа 1 шт - 14500 грн; посудомийна машина 1 шт - 10000 грн; холодильник вбудований 1 шт - 14250 грн; варочна поверхня 1 шт - 3085 грн; витяжка, мийка, змішувач - 12150 грн; пральна машина 1 шт - 8500 грн; телевізор та два пульта 1 шт - 8500 грн; кондиціонери і два пульта 2 шт; електрочайник 1 шт - 800 грн; тостерниця 1 шт - 750 грн; тумба для взуття 1 шт - 1500 грн; роутер 1 шт - 300 грн; радіатор 1 шт; праска, прасувальна дошка, сушарка для білизни 1/1/1; ковдра двоспальна біла 1 шт; подушки 2 шт; штори на вікнах: у вітальні червоного кольору 2 шт, у спальні сірого кольору 2 шт; тюль на вікнах 2 шт, штори на кухні 2 шт; домофон 1 шт; електричний бойлер 1 шт; пульт керування охоронною сигналізацією 1 шт; пилосос 1 шт; ключ від вхідної двері 2 шт; домофон з магнітом 1 шт; постільна білизна (простирадло, наволочки, підковдри). 19 квітня 2016 року [PERSON] та АСК «Інго Україна» уклали договір страхування майна та цивільної відповідальності фізичних осіб № 300126447,16, за умовами якого предметом договору страхування стала квартира [ADDRESS] , майно, що знаходиться в квартирі та цивільна відповідальність перед третіми особами у разі настання страхового випадку, перелік яких вказано в договорі. 04 березня 2017 року о 03 годині 15 хвилин відбулось залиття квартири [ADDRESS] з квартири № 14 . Згідно з розпорядженням на виплату страхового відшкодування сума збитку складала 52723,20 грн з франшизою 3 000 грн. Сума, яка була виплачена позивачу складає 49723,20 грн. В подальшому сторони укладали угоду та продовжили строк дії договору оренди до 01 липня 2019 року. 15 жовтня 2019 року сторони розірвали договір оренди квартири. Цього дня [PERSON] подала заяву до Управління поліції Головного Управління Національної поліції України в місті Києві про пошкодження майна у належній їй квартирі. Згідно з висновком експерта від 10 березня 2020 року № 497/03/2020 наявні в квартирі пошкодження майна можна класифікувати як такі, що утворились внаслідок залиття рідиною (здуття паркетної дошки) та життєдіяльності мешканців квартири (місцеві забруднення та утертості, механічні подряпини, монтаж в стінах засобів кріплення, тощо). У висновку міститься розрахунок вартості ремонтно-будівельних робіт, направлених на усунення наслідків залиття рідиною та життєдіяльності мешканців квартири [ADDRESS] , що складає 93 724 грн в тому числі ПДВ 20 % 15 620,67 грн. Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 626 ЦК України). Частиною першою статті 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до статей 810, 811 ЦК України, за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату. Договір найму житла укладається у письмовій формі. Згідно зі ст. 812 ЦК України предметом договору найму житла можуть бути помешкання, зокрема квартира або її частина, житловий будинок або його частина. Помешкання має бути придатним для постійного проживання у ньому. Відповідно до ст. 815 ЦК України наймач зобов`язаний використовувати житло лише для проживання у ньому, забезпечувати збереження житла та підтримувати його в належному стані. Наймач не має права провадити перевлаштування та реконструкцію житла без згоди наймодавця. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за житло. Наймач зобов`язаний самостійно вносити плату за комунальні послуги, якщо інше не встановлено договором найму. За умовами Договору оренди, укладеного між сторонами, квартира передається в оренду для проживання однієї особи, а саме: [PERSON] (п. 1.3 Договору). Пунктом 2.3 Договору передбачено, що сторони зафіксували, що станом на момент його укладення, заборгованості по оплаті послуг житлово-експлуатаційної контори, за електроенергію, телефонного зв`язку та кабельне ТВ відсутня. Розділом 2.6 Договору оренду, укладеного сторонами у справі, передбачено обов`язки орендатора. Зокрема, пунктом 2.6.2 Договору передбачено обов`язок відповідача використовувати орендовану квартиру, технічні засоби та майно на умовах, визначених цим договором, не допускаючи псування чи приведення в непридатність. Орендар своєчасно повідомляє орендодавця про усі несправності орендованої квартири, технічних приладів, обладнання тв. Іншого майна, а також про виникнення необхідності проведення ремонтних робіт (пункт 2.6.3 Договору). Відповідно до пункту 2.6.4 Договору орендар зобов`язується своєчасно і в повному обсязі сплачувати усі платежі, що передбачені Договором. Відповідно до пункту 2.6.6 орендатор зобов`язаний використовувати квартиру в належному стані, відповідно до санітарних норм. Виконувати нормативні вимоги відповідно експлуатації обладнання та комунікацій, як у квартирі, так і в жилому будинку в цілому, а також дотримуватись Правил використання жилих будинків та прибудинкових територій. Згідно з пунктами 2.6.7, 2.6.8 орендатор зобов`язаний також дотримуватись правил пожарної безпеки, нести матеріальну відповідальність перед орендодавцем за збитки, нанесені пожежею, що виник з вини орендаря. Відшкодувати усі збитки, орендодавця. А також інших третіх осіб, що виникли з вини орендаря. Пунктом 3.2 договору передбачено, що розмір щомісячної орендної плати складає 13 040 грн, що еквівалентно 500 доларів США за курсом НБУ на день підписання цього договору. Орендна плата за перший місяць і гарантійний платіж (у якості гарантії своєчасних розрахунків та збереження орендованого майна) у розмірі орендної плати вноситься орендарем у момент підписання цього договору, далі оплата вноситься помісячно (пункт 3.3 договору оренди). Відповідно до ст. 773 ЦК України наймач зобов`язаний користуватися річчю відповідно до її призначення та умов договору. Якщо наймач користується річчю, переданою їй в найм, не за її призначенням або з порушенням умов договору найму, наймодавець має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Статтями 526, 530 ЦК України передбачено, що зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору, у строки визначені в договорі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За загальним принципом цивільного права особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч. 1 ст. 22, ст. 611, ч. 1 ст. 623 Цивільного кодексу України). Відповідальність у вигляді відшкодування збитків вимагає для її застосування наявності повного складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності особи), шкідливого результату такої поведінки, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та заподіяними збитками, вини особи, яка заподіяла збитки. Як вбачається з матеріалів справи, між сторонами існували договірні правовідносини з приводу оренди квартири, врегульовані договором оренди від 02 липня 2015 року, що в подальшому був пролонгований або укладався на нових умовах. В зазначеному договорі передбачено, що орендар повинен використовувати орендне майно на умовах, визначених договором, не допускати їх псування або приведення в непридатність, та відшкодувати усю шкоду орендодавцю, що завдана з вини орендаря. Крім того, умовами договору передбачений гарантійний платіж за своєчасні розрахунки та збереження майна. В той же час, умовами договору не передбачена відповідальність орендаря у разі пошкодження майна, що передане за актом приймання-передачі, у зв`язку з чим вимоги позивача щодо відшкодування [PERSON] вартості майна, яке є пошкодженим під час її проживання у квартирі є безпідставними. Звертаючись до суду з позовом, позивач вказувала на те, під час проживання відповідач втратила пилосос, тумбу для взуття та не сплатила за комунальні послуги. Разом з тим, у якості гарантії своєчасних розрахунків та збереження орендованого майна сторони передбачили гарантійний платіж в сумі 500 доларів США, який відповідач передала [PERSON] і не заперечує про залишення його позивачу. У зв`язку з чим безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню є і вимога про стягнення з відповідача на користь позивача майнової шкоди у розмірі 808,60 грн - заборгованість з оплати за комунальні послуги, оскільки гарантію своєчасних розрахунків також передбачає гарантійний платіж в сумі 500 доларів. Наданий позивачем висновок експерта від 10 березня 2020 року №497/03/2020 не може бути прийнятий судом до уваги, оскільки у висновку вказано, що пошкодження у належній позивачу квартирі виникли внаслідок залиття та життєдіяльності мешканців квартири, однак окремого розрахунку вартості ремонтно-будівельних робіт, які необхідні для відновлення пошкоджень, що виникли внаслідок саме життєдіяльності мешканців квартири в зазначеному звіті не зазначено. В той час, як позивач отримала відшкодування шкоди внаслідок залиття квартири від АСК «Інго Україна», при цьому доказів здійснення ремонту після залиття квартири суду не надала. Таким чином, враховуючи викладене, позивачне довела обставини, на які вона посилається у позовній заяві щодо відшкодування майнової шкоди відповідачем, у зв`язку з чим у задоволенні позову слід відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed