Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-21 00:00:00

У червні 2016 року [PERSON] звернулась до суду з цим позовом посилаючись на те, що є співвласником квартири за адресою: [ADDRESS]. Покрівля будинку в якому знаходиться квартира внаслідок зносу та руйнування не виконує основну захисну функцію, внаслідок чого вода атмосферних опадів (дощу та талого снігу) потрапляє у кімнати квартири. Квартира [PERSON] неодноразово затоплювалась у звязку із неякісним проведенням ремонту покрівлі даху будинку. Внаслідок протікання даху у квартирі, а саме: ванній кімнаті, коридорі, кухні, на стелі, стінах сліди затікання, відшарування шпалер, пліснява, що підтверджується актами обстеження. [PERSON] зазначає, що з вини відповідача їй завдано шкоди. До початку розгляду справи по суті позивачка [PERSON] змінила позовні вимоги, просить стягнути з відповідача 3860,74 грн матеріальної шкоди, 800 грн моральної шкоди, 300 грн за посвідчення нотаріусом довіреності, 3594,48 грн понесених судових витрат на залучення експерта. У судовому засіданні представник позивачки [PERSON], [PERSON] позов підтримала за обставин зазначеного у ньому, попросила позов задовольнити. Уточнила позовні вимоги, зокрема зазначила, що не є доцільним вирішення судом питання про стягнення 300 грн за посвідчення нотаріусом довіреності. Суду пояснила, що у квартирі до цього часу протікає покрівля внаслідок чого у квартирі існують сліди затікання води, пліснява, відшарування шпалер тощо. Відповідач є відповідальне за належне технічне обслуговування робіт з утримання будинку, а тому повинно відшкодувати завдану шкоду. Представник відповідача комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді, [PERSON] у судовому засіданні позов не визнала, просила відмовити в його задоволенні. Суду пояснила, що відповідач з 14 липня 2015 року є балансоутримувачем житлового будинку за адресою: вул. Інтернаціональна, 14, м. Долинська, Долинський район, Кіровоградська область. З 1 жовтня 2015 року надає послуги з утримання будинку. Ремонті роботи покрівлі спірного багатоквартирного будинку раніше виконувалися іншим підприємством, а тому саме воно зобовязано відшкодувати шкоду. За цих підстав відсутня вина відповідача у заподіянні шкоди. Відповідач не є правонаступником підприємства, що здійснювало ремонт покрівлі багатоквартирного будинку. У тарифах за послуги з утримання багатоквартирного будинку закладено тариф на поточний ремонт покрівлі, однак будинок потребує капітального ремонту. Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Долинської міської ради Кіровоградської області в судове засіданні не зявився, повідомлявся про місце та час розгляду справи, про причину неявки не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надіслав. Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, [PERSON], яка є одночасно представником позивачки в судовому засіданні не заперечувала проти позову. Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, [PERSON] у судове засідання не зявився, повідомлявся про місце та час розгляду справи, про причину неявки не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надіслав. Суд, заслухавши пояснення осіб, які брали участь у справі, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку про задоволення позову з таких підстав. Згідно ч. 2 ст. 27, ст. 57 ЦПК України особи, які беруть участь у справі позовного провадження, для підтвердження своїх вимог або заперечень зобовязані подати усі наявні у них докази або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться до початку розгляду справи по суті. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експертів. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом установлено, що згідно свідоцтва про право власності, виданого 6 квітня 1994 року Криворізьким гірничо-збагачувальним комбінатом окислених руд, зареєстрованого 27 квітня 1994 року у Долинській дільниці № 1 Олександрійського міжміського бюро технічної інвентаризації за № 5490/30, [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира за адресою: [ADDRESS] (а. с. 17). 2 жовтня 2015 року, 26 листопада 2015 року, 19 квітня 2016 року [PERSON] та [PERSON] звертались до комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді з приводу протікання покрівлі будинку над квартирою за адресою: [ADDRESS], з вимогою, зокрема ліквідувати несправності покрівлі, а також складання акта про подію (а. с. 14-16). Актом комісії від 6 серпня 2015 року за участю начальника відділу житлово-комунального господарства міської ради [PERSON], помічника епідеміолога [PERSON], спеціаліста з питань житлово-комунального господарства [PERSON], майстра комунального підприємства [PERSON] проведено обстеження квартири за адресою: [ADDRESS], виявлено сліди затікання на стінах, стелі, кімнаті, коридорі, кухні, ванній кімнаті, а також плісняву (а. с. 19). Згідно акта комісії від 30 листопада 2015 року за участю начальника комунального підприємства [PERSON], юриста Мірзалієвої М.В., майстра [PERSON], майстра-механіка [PERSON], виявлено у квартирі за адресою: [ADDRESS] сліди протікання минулого часу, у ванній кімнаті свіжі сліди протікання та грибок, що виникло внаслідок розходження стикових швів на покрівлі будинку. Будинок покритий руберойдом. Причиною є погані погодні умови (а. с. 20). За змістом акта від 15 квітня 2016 року за участю [PERSON], [PERSON], які є власниками квартир у будинку за адресою: вул. Інтернаціональна, 14, м. Долинська, Долинський район, Кіровоградська область, а також за участю [PERSON], цей акт складено про те, що у квартирі за адресою: [ADDRESS] виявлено мокрі плями на стелі, стіні (а. с. 18). Актом від 8 жовтня 2016 року за участю [PERSON], [PERSON], власника квартири [PERSON] зафіксовано те, що у квартирі за адресою: [ADDRESS] виявлено мокрі плями на стелі, стіні, коридорі, кухні. Згідно технічного паспорту на квартиру за адресою: [ADDRESS], ця квартира знаходиться на пятому поверсі пятиповерхового будинку (а. с. 54, 55). Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 1517-1518 від 9 листопада 2016 року вартість ремонтно-будівельних робіт з усунення шкоди (розмір збитку) заподіяної внаслідок протікання даху квартири за адресою: [ADDRESS], складає 3860,74 грн. Зі змісту цього висновку експерта видно, що при обстеженні встановлено затоплення та пошкодження таких приміщень: коридор; ванна кімната; кухня. Затоплення відбулось внаслідок протікання покриття житлового будинку. Від протікання пошкоджені шпалери на стінах та стелі. Пошкодження відображені на фототаблиці до цього висновку експерта (а. с. 71-77). Таким чином, судом установлено те, що шкоди власнику квартиру за адресою: [ADDRESS] завдано протіканням покриття житлового будинку. Розмір цієї шкоди становить 3860,74 грн. Слід зазначити, що представнику відповідача пропонувалось у судовому засіданні заявити відповідне клопотання про призначення судової експертизи з метою визначення питань, що стосуються предмету позову, однак представник відмовився реалізувати таке право. Рішенням виконавчого комітету Долинської міської ради Кіровоградської області від 2 липня 2015 року № 108 визначено комунальне підприємство «Долинське міське комунальне господарство» виконавцем послуг: 1.1. з централізованого опалення м. Долинської; 1.2. з утримання будинків та прибудинкової території для населення, субєктів підприємницької діяльності, що орендують (володіють) вбудованими чи прибудованими частинами житлових будинків мікрорайонів та будинків старої частини міста, що знаходяться на балансі підприємства; 1.3. з доставки питної води для населення старої частини міста у звязку з підтопленням; 1.4. з утримання доріг, благоустрою та санітарній очистці міста, вивезення та захоронення сміття (а. с. 45). Рішенням Долинської міської ради Кіровоградської області від 14 липня 2015 року № 1325 безоплатно передано з балансу комунального підприємства «Координаційний центр по обслуговуванню населення» при Долинській міській раді на баланс комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді житловий фонд та комунальне майно територіальної громади м. Долинської, згідно з додатком (додається) (а. с. 46). Таким чином, судом установлено, що комунальне підприємство «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді є балансоутримувачем житлового фонду м. Долинської, зокрема житлового багатоквартирного будинку за адресою: вул. Інтернаціональна, 14, м. Долинська, Долинський район, Кіровоградська область, що також підтверджено представником цього підприємства у судовому засіданні. Згідно ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Відповідно до пунктів 4, 5, 10 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері житлово-комунальних послуг належить визначення виконавця житлово-комунальних послуг (крім послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) відповідно до цього Закону в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства; управління об'єктами у сфері житлово-комунальних послуг, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, забезпечення їх належного утримання та ефективної експлуатації; здійснення контролю за дотриманням законодавства щодо захисту прав споживачів у сфері житлово-комунальних послуг. Пунктом 2 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо). Статтею 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником. Частиною 2 ст. 23 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що власник має право доручати повністю або частково розпоряджатися та управляти належним йому майном відповідно до закону та договору балансоутримувачу або управителю. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов'язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил. Пунктом 8 ч. 2 ст. 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель зобов'язаний забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів. Отже, саме на відповідача комунальне підприємство «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді покладено обовязок з утримання житлового будинку за адресою: вул. Інтернаціональна, 14, м. Долинська, Долинський район, Кіровоградська область, зокрема проведення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів, а тому не можна визнати обґрунтованими доводи представника відповідача з приводу того, що раніше ремонт покрівлі було здійснено іншим підприємством, а тому воно має відповідати за завдану шкоду, а також про те, що цей будинок було передано на баланс таким, що потребував ремонтних робіт. Згідно ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. У цій справі суд установив, що внаслідок винних дій комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді, що виразилось у неналежному виконанні обовязків зі здійснення ремонтних робіт, внаслідок протікання покрівлі будинку за адресою: вул. Інтернаціональна, 14, м. Долинська, Долинський район, Кіровоградська область, що знаходиться на його балансі, співвласнику квартири № 38 у цьому будинку, [PERSON] завдано матеріальної шкоди у розмірі 3860,74 грн, що підлягає стягненню з відповідача на її користь. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. За змістом ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Позивачка [PERSON] у цій справі просить стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 800 грн. З урахуванням тих душевних стражданнях, яких позивачка [PERSON] могла зазнати у зв'язку із пошкодженням її майна, враховуючи характер правопорушення, глибину душевних страждань, ступень вини, з урахуванням принципів розумності та справедливості, суд уважає, що [PERSON] заслуговує на відшкодування моральної шкоди у визначеному нею розмірі, тобто 800 грн, що підлягає стягненню з комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді. Відповідно до ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать: витрати на правову допомогу; витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явкою до суду; витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз; витрати, пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи; витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача. За змістом п. 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року N 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначені ЦПК види судових витрат є вичерпними, тому на сторони та інших осіб, які беруть участь у справі, не може покладатися обов'язок нести інші витрати, не передбачені законодавством. Положеннями п. 45 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних спав від 17 жовтня 2014 року N 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну (стаття 86 ЦПК). Після закінчення розгляду справи витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах, визначених статтею 88 ЦПК. Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. За змістом ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. У цій цивільній справі позивачка [PERSON] понесла судові витрати, що складаються із 3594,48 грн витрат на проведення судової експертизи, що підлягають стяганню з відповідача комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді на її користь. Відповідно до п. 10 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи. Як видно з матеріалів справи, позивачка [PERSON] є громадянкою віднесеною до 2 категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, а відтак звільнена від сплати судового збору. Відповідно до ч. 3 ст. 88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Згідно з ч. ч. 1-2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час звернення до суду) судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Згідно ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік», установлена у 2016 році мінімальна заробітна плата, у місячному розмірі з 1 січня 1378 грн. Таким чином, з відповідача підлягає стягненню в дохід держави судовий збір в розмірі 551,20 грн, тобто 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, станом на 1 січня 2016 року. На підставі викладеного,

Outcome: approved