Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-16 00:00:00

У червні 2016 року позивач [PERSON] звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» про відшкодування шкоди. Свої позовні вимоги позивач мотивував тим, що 07 вересня 2015 року між ним та ПАТ «Київобленерго» було укладено договір про приєднання до електричних мереж №К-14-15-0887 та видано технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок, які знаходяться в [ADDRESS] Відповідно до п.3.1.1. договору ПАТ «Київобленерго» зобов'язалося забезпечити в установленому порядку приєднання об'єкта позивача (будівництво та ведення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електропостачання об'єкта позивача від місця забезпечення потужності до точки приєднання). Також договором було встановлено строк надання послуг з приєднання електроустановок другого ступеня потужності, який становить 3 місяці від дня оплати замовником електропередавальній організації вартості приєднання відповідно до договору про приєднання. Так позивач зазначає, що ПАТ «Київобленерго» зобов'язалося підключити електроустановки позивача по основній схемі електропостачання до електричних мереж протягом 10 днів після ведення в експлуатацію об'єкта позивача та після оплати позивачем вартості приєднання, яка становить 91200,00 (дев'яносто одну тисячу двісті) грн. 00 коп. з ПДВ. Зазначену вартість позивач перерахував на рахунок ПАТ «Київобленерго», що підтверджується квитанціями №№ 0.0.436803845.1; 0.0.438078017.1;0.0.439224792.1;0.0.439683708.1;0.0.440251334.1;0.0.441325267.1. Однак, ПАТ «Київобленерго» не виконало взяті на себе зобов'язання, чим порушило умови укладеного договору. Договором передбачено, що у випадку порушення своїх зобов'язань за договором сторони несуть відповідальність, визначену договором та чиним законодавством, зокрема за порушення строків виконання зобов'язань за договором винна сторона сплачує іншій стороні пеню у розмірі 0,01 відсотка вартості приєднання за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів додатково стягується штраф у розмірі 0,01 відсотків від вказаної вартості. Позивачем розраховано пеню за прострочення надання послуг з приєднання: 91200,00 грн. - вартість послуг з приєднання з ПДВ; 185 - кількість днів прострочення; 91200,00 грн. ? 0,01 % = 9,12 грн. (за 1 день прострочення); 9,12 грн. ? 185 = 1687,20 грн (за 185 дні прострочення). Також позивачем здійснено розрахунок штрафу за прострочення надання послуг з приєднання: 91200,00 грн. - вартість послуг з приєднання з ПДВ; 91200.00 грн. ? 0,01 % = 9,12 грн. Так позивач зазначає, що бездіяльність відповідача негативно вплинула на його звичайний життєвий ритм, що позначилося на його загальному психологічному стані та призвело до душевних страждань. Починаючи з січня 2016 року він неодноразово для вирішення спірної ситуації змушений був їздити до відповідача, витративши чималі кошти на транспорт та власний час. Позивач неодноразово готував та подавав відповідачу письмові звернення з проханням вирішити ситуацію, однак отримував формальну відписку, відчував моральні страждання через таке ставлення до нього та порушення умов договору. Після кожного візиту та спілкування з працівниками відповідача у нього залишалися моральні страждання та нервові хвилювання у зв'язку з тим, що його справу не хочуть вирішувати по суті, та й невідомо коли, і тому він вимушений був звернутися до суду. А тому вважає, що йому спричинено моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн. Посилаючись на вищевикладене та норми законодавства позивач просив суд стягнути з ПАТ «Київобленерго» на його користь пеню у розмірі 1687,20 грн., штраф у розмірі 9,12 грн. та моральну шкоду у розмірі 3000,00 грн. Протягом розгляду справи позивач неодноразово збільшував та зменшував позовні вимоги, остаточно подав заяву про зменшення позовних вимог де наведено уточнений розрахунок пені за прострочення надання послуг з приєднання: 91200,00 грн. - вартість послуг з приєднання з ПДВ; 226 - кількість днів прострочення; 91200,00 грн. ? 0,01 % = 9,12 грн. (за 1 день прострочення); 9,12 грн. ? 226 = 2061,12 грн (за 331 дні прострочення). З урахуванням розрахунку пені за прострочення надання послуг з приєднання позивач остаточно просив стягнути з ПАТ «Київобленерго» на його користь пеню у розмірі 2061,12 грн., штраф у розмірі 9,12 грн. та моральну шкоду у розмірі 3000,00 грн. В судовому засіданні представник позивач позовні вимоги підтримав з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, просив суд позов задовольнити. Додатково пояснив суду, що згідно п. 8.1 договору підтвердженням виконання зобов'язання виконавця послуг з приєднання об'єкта замовника (будівництво електричних мереж зовнішнього електропостачання об'єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання) сторони вважатимуть факт подачі напруги в узгоджену точку приєднання. Однак, ПАТ «Київобленерго» не виконало взяті на себе зобов'язання, чим порушило умови укладеного договору. В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги не визнав, просив суд в задоволенні позову відмовити. Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку про часткове задоволення позову з наступних підстав. Статтею 3 Цивільного кодексу України передбачено, що загальними засадами цивільного законодавства є: 1) неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; 2) неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; 3) свобода договору; 4) свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом; 5) судовий захист цивільного права та інтересу; 6) справедливість, добросовісність та розумність. Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. У відповідності до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п'ятої статті 13 цього Кодексу. Як встановлено в судовому засіданні, 07 вересня 2015 року між [PERSON] та ПАТ «Київобленерго» було укладено договір про приєднання до електричних мереж №К-14-15-0887 та видано технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок, які знаходяться в [ADDRESS] Відповідно до 2.1 вищезазначеного договору виконавець забезпечує приєднання електроустановок об'єкта замовника (будівництво, реконструкція, технічне переоснащення та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електропостачання об'єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання) відповідно до схеми зовнішнього електропостачання і проектної документації та здійснює підключення об'єкта замовника по основній (приєднання закінченого будівництвом об'єкта) та тимчасовій (тимчасове приєднання будівельних струмоприймачів) схемах електропостачання до електричних мереж на умовах цього Договору. Відповідно до умов п. 3.1.1. договору виконавець ПАТ «Київобленерго» зобов'язався забезпечити в установленому порядку приєднання об'єкта замовника (будівництво та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електропостачання об'єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання) у термін 3 місяці, відповідно до СОУ-Н МЕВ 42.2-37471933-45:2011 та після виконання замовником зобов'язань, визначених п. 3.2. цього розділу. Відповідно до умов п. 3.1.2 виконавець послуг зобов'язаний підключити електроустановки замовника по основній схемі електропостачання до електричних мереж протягом 15 днів після введення в експлуатацію об'єкта замовника в порядку, встановленому законодавством у сфері містобудування, та після виконання передбачених договором етапів. Згідно п. 3.1.3 виконавець послуг зобов'язаний підключити електроустановки замовника по тимчасовій схемі електропостачання до електричних мереж після виконання передбачених даним пунктом етапів. Відповідно до умов п. 4 договору, [PERSON] здійснив оплату за приєднання до електричних мереж на поточний рахунок відповідача ПАТ «Київобленерго» та сплатив кошти у розмірі 91 200 грн., що підтверджується наявною в матеріалах справи копіями квитанцій №№ 0.0.436803845.1; 0.0.438078017.1;0.0.439224792.1;0.0.439683708.1;0.0.440251334.1;0.0.441325267.1. Як вбачається з матеріалів справи, між замовником [PERSON] та виконавцем послуг ПАТ «Київобленерго» було погоджено технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок № К-14-15-0887, відповідно до умов яких між сторонами було погоджено тип приєднання до електричних мереж, визначено величину максимального розрахункового (прогнозованого) навантаження з урахуванням існуючої дозволеної (приєднаної) потужності 50 кВт (трифазна схема приєднання). Згідно вимог ст. 25 Закону України «Про електроенергетику» споживачі електричної енергії мають право на приєднання та підключення до електричної мережі, за умови виконання правил приєднання електроустановок до електричних мереж. Згідно Правил приєднання електроустановок до електромереж, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики № 32 від 17 січня 2013 року, підключення - це виконання комплексу організаційно-технічних заходів з первинної подачі напруги на електроустановку (електроустановки) замовника. Договір про приєднання до електричних мереж - це письмова домовленість сторін, що є документом встановленої форми, який визначає зміст та регулює правовідносини між сторонами щодо приєднання електроустановок замовника до електричних мереж власника електромереж. Технічні умови на приєднання до мереж (об'єктів) електроенергетики - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об'єкта замовника електричною енергією, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо електропостачання, та є невід'ємним додатком до договору про приєднання. Відповідно до вимог ч. 1. ст. 1 Закону України «Про електроенергетику» приєднання електроустановки - це надання електропередавальною організацією послуги замовнику із створення технічної можливості для передачі (прийняття) в місце приєднання електроустановки замовника відповідної потужності до електричних мереж електропередавальної організації (у тому числі новозбудованих) електричної енергії необхідного обсягу з дотриманням показників її якості та надійності. Як вбачається із матеріалів цивільної справи, між сторонами по справі було укладено договір про приєднання до електричних мереж, на виконання умов якого позивач виконав взяті на себе зобов'язання та здійснив оплату за приєднання до електричних мереж, однак Відповідач у встановлений у договорі термін не виконав належним чином свої зобов'язання, та не приєднав його будинок до електричних мереж, тобто відключення електроустановки до електромереж не відбулося. Положеннями ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов'язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Відповідно до умов п. 5.4 договору про приєднання до електричних мереж у випадку порушення своїх зобов'язань за цим договором, а саме у випадку порушення строків виконання зобов'язання за цим договором Відповідач має сплатити Позивачу пеню у розмірі 0,01 вартості приєднання за кожен день прострочення, а також штраф у розмірі 0,01 відсотків від вартості приєднання. Позивачем розраховано пеню за прострочення надання послуг з приєднання: 91200,00 грн. - вартість послуг з приєднання з ПДВ; 226 - кількість днів прострочення; 91200,00 грн. ? 0,01 % = 9,12 грн. (за 1 день прострочення); 9,12 грн. ? 226 = 2061,12 грн (за 226 дні прострочення).Також позивачем здійснено розрахунок штрафу за прострочення надання послуг з приєднання: 91200,00 грн. - вартість послуг з приєднання з ПДВ; 91200.00 грн. ? 0,01 % = 9,12 грн. Враховуючи вище викладене суд дійшов висновку щодо стягнення з ПАТ «Київобленерго» на користь [PERSON] пені та штрафу у звязку з порушенням зобовязань у встановлений строк, оскільки відповідно до вимог ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу інших актів цивільного законодавства. Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн., суд вважає їх такими, що не підлягають до задоволення, оскільки з матеріалів справи вбачається, що вказаним вище договором відшкодування моральної не передбачено. Законом України «Про захист прав споживачів», якими обґрунтовує свої вимоги позивач, стягнення моральної шкоди передбачається у разі завдання шкоди життю чи здоровя позивача. Оскільки доказів того, що позивачу завдано шкоди життю чи здоровю не має, не має і підстав для стягнення моральної шкоди. Дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст.1 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову. Відповідно до ч. 3 ст. 88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Outcome: partial