Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-31 00:00:00

У травні 2017 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до ПАТ «Київенерго» про визнання недійсним рішення постачальника електроенергії та відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 23.02.2017 року електромонтерами структурованого відокремленого підрозділу «Київські електричні мережі» РЕВМ «Північний» (далі по тексту - працівниками СВП «Київенерго») в [ADDRESS] на п'ятому поверсі загального коридору була відкрита шафа з приладами для обчислення електроенергії побутових споживачів квартир [NUMBER]. Зазначену шафу двома працівниками СВП «Київенерго» було відчинено самостійно без присутності представників домоуправління, власників квартир та свідків, а потім складено акт про порушення № 37469 у зв'язку зі знайденим магнітом на лічильнику №0060696 квартири [NUMBER]. Після зазначених дій працівники СВП «Київенерго» подзвонили до його квартири та поставили перед фактом виявлення магніту та складення акту перевірки. Потім працівники СВП «Київенерго» попросили паспорт для встановлення власника квартири [NUMBER], паспортні дані записали в акт, а також заміни пломби на лічильнику на інші пломби з індикаторами магнітного впливу. За результатами розгляду акту перевірки відповідачем складено протокол № 557 від 28.03.2017 року про сплату недорахованої електроенергії у розмірі 12 314 грн. 15 коп. Зазначений акт та протокол на думку позивача складено в порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України 26.07.1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), а нарахування за порушення пов'язані з магнітом розраховано без додержання п. 2.6. Методики ПКЕЕН, тому позивач просить суд задовольнити позов, визнати недійсним протокол № 557 від 28.03.2017 року про сплату недоврахованої електроенергії у розмірі 12 314 грн. 15 коп. та стягнути з відповідача на його користь відшкодування моральної шкоди в розмірі 25 000 грн. Позивач в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі. Представник відповідача проти позову заперечував, посилаючись на його безпідставність. Вислухавши думку сторін, допитавши свідків, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного. Судом установлено, що згідно акта про порушення № 37469 від 23.02.2017 року при перевірці споживача [PERSON], особовий рахунок № [NUMBER], при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS], виявлено явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку, що встановлений на сходовій клітині (а.с. 10). Листом № 030/34-475 від 27.02.2017 року [PERSON] повідомлено про засідання комісії з огляду актів порушень (а.с. 11). Протоколом № 557 від 28.03.2017 року засідання комісії по розгляду акту про порушення №37469 від 23.02.2017 року визнано наявність порушення та розраховано не донараховану електричну енергію на загальну суму 12 314 грн. 15 коп. (а.с. 12). Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення споживачем ПКЕНН за актом № 37469 від 23.02.2017 року загальний розмір заборгованості за адресою: [ADDRESS], становить 12 314 грн. 15 коп. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», порушення правил користування електричною енергією тягне за собою встановлену законодавством України цивільну відповідальність, а п. 53 ПКЕЕН встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем, один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника, споживач має право внести до акта свої зауваження, а у разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову, акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника, що відповідає акту складеному працівниками позивача. Відповідно до п. 11 ПКЕЕН відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач. Відповідальність за збереження поза квартирних засобів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організація, у віданні якої перебуває будинок. Перенесення засобів обліку за бажанням побутового споживача, якщо це не суперечить вимогам правил улаштування електроустановок, виконується енергопостачальником за рахунок побутового споживача. У разі встановлення приладу обліку на сходових клітках електророзподільне підприємство складає акт про збереження пломб у присутності власника будинку або особи, яка здійснює управління багатоквартирним будинком, та побутового споживача (за його згодою). Акт складається у трьох примірниках, один з яких надається побутовому споживачеві. У разі коли акт складено без присутності побутового споживача, один примірник складеного акта надається в інший день особисто або надсилається побутовому споживачеві поштою. Згідно пп. 3 п. 42 ПКЕЕН побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача. Згідно із ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. За змістом п.п. 5, 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995 року (зі змінами й доповненнями) - відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану тощо. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Враховуючи, що під час розгляду справи на підставі зібраних доказів установлено те, що прилад обліку, в роботу якого мало місце втручання, розміщений не в квартирі [PERSON] чи в приміщенні, яке перебуває в його віданні, а на сходовій клітині багатоквартирного будинку; відповідно до п.п. 11 та 42 ПКЕЕН відповідальності за збереження цілісності засобу обліку спожитої електричної енергії, встановленому на сходової клітині, споживач не несе, а така відповідальність покладається на власника будинку або організацію, у віданні якої перебуває цей будинок, суд дійшов висновку про те, що ПАТ «Київенерго» складено протокол №557 від 28.03.2017 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 37469 від 23.02.2017 року з порушенням ПКЕЕН. Крім того, позивачем не доведено належних підстав та наслідків для задоволення вимоги про відшкодування моральної шкоди з відповідача. Оскільки позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, то судовий збір відповідно до ст. 88 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача в частині задоволених вимог позову.

Outcome: partial