Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-03 00:00:00

Уточнивши позовні вимоги в останній редакції від 11.10.2018 року, [PERSON] звернувся до суду з первісним позовом до [PERSON] , Товариства з обмеженою відповідальністю «Будексім 2007», треті особи: Управління Держгеокадастру у Вишгородському районі Київської області та Центр надання адміністративних послуг Вишгородської районної державної адміністрації про визнання правочину недійсним, скасування державної реєстрації, скасування права власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою, в якому просив визнати недійсним договір, укладений 02.11.2009 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будексім 2007»та [PERSON] на виготовлення технічної документації; скасувати державну реєстрацію земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в Державному земельному кадастрі, зареєстровану за кадастровим № 3221887801:03:213:0703 за [PERSON] ; скасувати державну реєстрацію земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в Державному земельному кадастрі, зареєстровану за кадастровим № 3221887801:03:213:0702 за [PERSON] ; визнати недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 28.08.2013 року (індексний номер: 8558159), видане [PERSON] на земельну ділянку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в Державному земельному кадастрі, зареєстровану за кадастровим № 3221887801:03:213:0703 та скасувати реєстрацію права власності; визнати недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 28.08.2013 року (індексний номер: 8593740), видане [PERSON] на земельну ділянку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в Державному земельному кадастрі, зареєстровану за кадастровим № 3221887801:03:213:0702 та скасувати реєстрацію права власності; в порядку поділу в натурі житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , виділити [PERSON] згідно з варіантом поділу № 2, зображеним на схемі в додатку № 2, викладеному у висновку судово будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи № 22579/17-43/9395/18-43 від 31.05.2018 року у власність: - кухню площею 10,8 кв.м., вартістю 36 942, 00 грн.; - ванну кімнату площею 6,5 кв.м., вартістю 22 234, 00 грн.; - житлову кімнату площею 16,1 кв.м., вартістю 55 072, 00 грн.; - частину житлової кімнати площею 12,95 кв.м., вартістю 44 297, 00 грн.; - веранду площею 10,5 кв.м., вартістю 35 916, 00 грн.; - мансарду площею 13,9 кв.м., вартістю 47 546, 00 грн.; - мансарду площею 18,5 кв.м., вартістю 63 281, 00 грн.; - вбиральню літ «кн.»; в порядку поділу в натурі житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , виділити [PERSON] згідно з варіантом поділу № 2, зображеним на схемі в додатку № 2, викладеному у висновку судово будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи № 22579/17-43/9395/18-43 від 31.05.2018 року у власність: - передпокій площею 3,2 кв.м., вартістю 34 206, 00 грн.; - ванну кімнату площею 10,00 кв.м., вартістю 10 946, 00 грн.; - коридор площею 8,2 кв.м., вартістю 28 049, 00 грн.; - житлову кімнату площею 6,4 кв.м., вартістю 21 892, 00 грн.; - житлову кімнату площею 6,2 кв.м., вартістю 21 208, 00 грн.; - частину житлової кімнати площею 12,95 кв.м., вартістю 44 297, 00 грн.; - літня кухня літ. «Д», вартістю 51 479, 00 грн.; - погріб літ. «Д», вартістю 6 240, 00 грн.; - вбиральня літ. «Е», вартістю 2 351, 00 грн.; - навіс літ. «И», вартістю 1 372, 00 грн.; - огорожу «1-3», вартістю 7 992, 50 грн.; - гараж металевий літ. «Б», вартістю 17 725, 00 грн.. зобов`язати [PERSON] та [PERSON] замурувати дверні прорізи між ванною кімнатою площею 6,5 кв.м. та передпокоєм 3,2 кв.м., між коридором площею 8,2 кв.м. та житловою кімнатою площею 16,1 кв.м.; зобов`язати [PERSON] та [PERSON] житлову кімнату площею 25,9 кв.м. розділити по лінії розподілу на два приміщення площею 12,95 кв.м. кожне, та влаштувати перегородку; стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію в сумі 52 233, 50 грн. за зменшення частки в домоволодінні, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; встановити порядок користування земельною ділянкою площею 0,08 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] згідно з варіантом № 1, зображеним на схемі в додатку № 4 порядку користування земельною ділянкою, викладеному у висновку судової будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи № 22579/17-43/9395/18-43 від 31.05.2018 року, виділивши у користування [PERSON] земельну ділянку площею 0,043 га, що має неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-24-4-5-6-7-8-9-А-1 до частини земельної ділянки 5,90 кв.м., яка має форму прямокутника і обмежена лініями, що проходять через точки 4-5-15-14-4 застосувати право земельного сервітуту в інтересах [PERSON] ; зобов`язати [PERSON] перенести колодязь інженерних мереж «VII» на земельну ділянку, яка йому виділяється в користування, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площею 0,043 га, що має форму неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-24-4-5-6-7-8-9-А-1; зобов`язати [PERSON] перенести вбиральню літ. «кн.» на земельну ділянку, яка йому виділяється в користування, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площею 0,043 га, що має форму неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-24-4-5-6-7-8-9-А-1; встановити порядок користування земельною ділянкою площею 0,08 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , згідно з варіантом № 1, зображеним на схемі в додатку № 4 порядку користування земельною ділянкою, викладеному у висновку судової будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи № 22579/17-43/9395/18-43 від 31.05.2018 року, виділивши у користування [PERSON] земельну ділянку площею 0,043 га, що має форму неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-20-19-24-4-5-6-7-8-9-Г-В-Б-1 до частини земельної ділянки площею 9,1 кв.м., яка має форму прямокутника і обмежена лініями, що проходять через точки 1-27-28-Б-1 застосувати право земельного сервітуту в інтересах [PERSON] до частини земельної ділянки площею 16,1 кв.м., яка має форму прямокутника і обмежена лініями, що проходять через точки 2-31-32-18-2 застосувати право земельного сервітуту в інтересах [PERSON] ; зобов`язати [PERSON] перенести гараж зі сталі листової літ. «Б» на земельну ділянку, яка йому виділяється в користування, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площею 0,043 га, що має форму неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-20-19-24-4-5-6-7-8-9-Г-В-Б-1; зобов`язати [PERSON] перенести колодязь інженерних мереж «ІІ» на земельну ділянку, яка йому виділяється в користування, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площею 0,043 га, що має форму неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-20-19-24-4-5-6-7-8-9-Г-В-Б-1; стягнути з відповідачів на користь [PERSON] всі судові витрати, які понесені [PERSON] у зв`язку із розглядом даної цивільної справи. Уточнені позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла мати позивача та дружина відповідача [PERSON] - [PERSON] , яка за життя склала заповіт, яким заповіла все належне їй на момент смерті майно позивачу [PERSON] та відповідачу [PERSON] 10.04.2004 року позивачем було отримано свідоцтво про право на спадщину за повітом на Ѕ частину житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , а 23.10.2004 року позивачем було зареєстровано право власності н вказане нерухоме майно. 16.12.2004 року Староперівська сільська рада Вишгородського району Київської області прийняла рішення про безкоштовну передачу громадянам земельних ділянок у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, ведення особистого селянського господарства в межах села Старі Петрівці Вишгородського району Київської області. Згідно вказаного рішення, позивачу та відповідачу [PERSON] було передано для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд земельну ділянку площею 0,08 га, тобто по 0,04 га кожному, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Частки вищевказаної земельної ділянки позивача та відповідача [PERSON] не були виділені, тому між ними існувала усна домовленість про порядок користування цією земельною ділянкою та неодноразово відбувалися усні розмови щодо необхідності здійснення поділу та реєстрації права власності на розділені земельні ділянки. Втім, відповідач [PERSON] в листопаді 2009 року поза волею позивача та без його відома, розпочав розподіл та оформлення вказаної земельної ділянки. Так, 02.11.2009 року відповідач [PERSON] підробив підпис позивача та уклав від його імені з відповідачем Товариством з обмеженою відповідальністю «Будексім 2007» договір на виготовлення технічної документації на спірну земельну ділянку. Оскільки, вказаний договір позивач не укладав з Товариством з обмеженою відповідальністю «Будексім 2007», а тому даний договір вважає недійсним. Крім того, позивач зазначає, що на підставі вказаного договору Товариством з обмеженою відповідальністю «Будексім 2007» було виготовлено технічну документацію на спірну земельну ділянку, здійснено її розподіл з порушенням інтересів позивача, а також здійснено державну реєстрацію цієї земельної ділянки. В зв`язку з тим, що оспорюваний договір повинен бути визнаний судом недійсним, то всі наслідки, які відбулися на підставі цього договору повинні бути скасовані, а тому підлягають скасуванню також і всі документи, які були виготовлені на підставі цього недійсного правочину, зокрема технічна документація, плани меж, акти, державна реєстрація земельної ділянки із присвоєнням кадастрового номеру та державна реєстрація права власності на земельні ділянки. Також, як зазначалося раніше, що позивач та відповідач [PERSON] успадкували в рівних частках по Ѕ частині житлового будинку що розташований за адресою: [ADDRESS] , договір про порядок користування цим житловим будинком між ними не укладався. В зв`язку з метою захисту своїх прав позивач також просить поділити вказаний житловий будинок в натурі. Вказаний житловий будинок з технічних можливостей може бути поділений між позивачем та відповідачем [PERSON] з максимальним урахуванням інтересів кожної сторони. Крім того, позивач зазначає, що у разі скасування державної реєстрації земельних ділянок, скасування реєстрації права власності на ці земельні ділянки, які утворилися внаслідок незаконного поділу та в разі поділу будинку в натурі є необхідність у встановлені порядку користування земельною ділянкою, на якій знаходиться спірний будинок. [PERSON] в свою чергу звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до [PERSON] , третя особа: Державна нотаріальна контора Вишгородського району Київської області про визнання свідоцтва про право на спадщину за заповітом недійсним і визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, в якій просив: визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 10.09.2004 року видане на ім`я [PERSON] , після смерті [PERSON] . на Ѕ частину житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] ; визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом видане на ім`я [PERSON] , після смерті [PERSON] . на Ѕ частину житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] ; скасувати державну реєстрацію про право власності на зазначені земельні ділянки [PERSON] та [PERSON] ; визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування на ѕ частини житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] ; визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування на 1/4 частини житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] ; звільнити від сплати судового збору на підставі п. 10 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», а судові витрати покласти на [PERSON] ; поновити пропущений процесуальний строк для подання до суду вказаної зустрічної позовної заяви. Зустрічна позовна заява обґрунтована тим, що 16.12.1965 року [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] . Під час їх перебування у шлюбі, в 1975 році, за спільні кошти вони побудували будинок за адресою: [ADDRESS] . Після введення будинку в експлуатацію, право власності на цей будинок було зареєстровано на дружину [PERSON] . [INFO] дружина [PERSON] та матір відповідача [PERSON] - [PERSON] померла. Після її смерті відкрилася спадщина на належну їй на праві власності Ѕ частину житлового будинку з надвірними будівлями. За життя [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно заповіла [PERSON] та [PERSON] 10.09.2004 року державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Єременко Т.М. були видані [PERSON] та [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадковий будинок з надвірними будівлями по Ѕ частині кожному. Однак, після отримання копії позовної заяви [PERSON] , позивач за зустрічним позовом вважає, що має захистити свої порушенні, вважає, що свідоцтва про право на спадщину за заповітом, які були видані державним нотаріусом Єременко Т.М. 10.09.2004 року на вищевказаний спадковий будинок з надвірними будівлями по Ѕ частині [PERSON] та [PERSON] мають бути визнані судом недійсними, оскільки були видані з порушенням законодавства, оскільки померлій [PERSON] належала лише Ѕ частина спірного будинку. З позовними вимогами [PERSON] він категорично не згодний, оскільки після отримання ними свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , відповідач [PERSON] сам запропонував йому займатися розподілом земельної ділянки, оформленням права власності та виготовлення технічної документації на земельну ділянку. Крім того, [PERSON] надавав грошові кошти для цього та надав свою згоду, щоб він самостійно займався та укладав договір з Товариством з обмеженою відповідальністю «Будексім 2007» на виготовлення технічної документації на спірну земельну ділянку, який він уклав зі згоди [PERSON] та підписував договір від його імені. На початку 2015 року [PERSON] запропонував йому подарити йому частину будинку і земельну ділянку [PERSON] , однак він відмовився і після цього [PERSON] став ініціювати вказаний судовий спір. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 23.07.2015 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено судове засідання. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 03.03.2016 року зупинено провадження у вказаній цивільній справі та призначено почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково - дослідного інституту судових експертиз. 31.05.2016 року з Київського науково - дослідного інституту судових експертиз надійшов висновок експерта № 4915/4916/16-32 від 25.05.2016 року за результатами проведення судової - почеркознавчої експертизи. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 07.06.2016 року відновлено провадження у вказаній цивільній справі та призначено судовий розгляд. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 11.07.2016 року зупинено провадження у вказаній цивільній справі та призначено по справі будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. 11.05.2017 року з Київського науково - дослідного інституту судових експертиз надійшов висновок експерта № 12547/16-43/7190/17-43/7191/17-43 від 28.04.2017 року за результатами проведення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вишгородського районного суду Київської області від 12.05.2017 року головуючим - суддею обрано суддю Баличеву М.Б. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 16.05.2017 року прийнято до провадження судді Баличевої М.Б. вказану цивільну справу. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 14.09.2017 року зупинено провадження у вказаній цивільній справі та призначено повторну судову будівельно - технічну та додатково земельно - технічну експертизи, проведення яких доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. 12.06.2018 року з Київського науково - дослідного інституту судових експертиз надійшов висновок експерта22579/17-43/9395/18-43 від 31.05.2018 року за результатами проведення додаткової судової будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 21.06.2018 року поновлено провадження у вказаній цивільній справі та призначено судовий розгляд. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 19.12.2018 року проведено підготовче судове засідання у вказаній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 05.03.2019 року матеріали цивільної справи № 363/2968/15-ц в трьох томах направлені до Київського НДІСЕ експерту Голубенко І.М., для доопрацювання висновку № 22579/17-43/9395/18-43 від 31.05.2018 року з урахуванням ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 14.09.2017 року про призначення судової будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи та клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] про повернення висновку експерта для доопрацювання. Провадження по цивільній справі зупинено. 13.08.2019 року з Київського науково - дослідного інституту судових експертиз надійшов висновок експерта № 22579/17-43/9395/18-43 від 26.07.2019 року за результатами проведення додаткової комплексної судової будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 14.08.2019 року поновлено провадження у вказаній цивільній справі та призначено судовий розгляд. В судове засідання представник позивача за первісним позовом, відповідача за зустрічним [PERSON] - [PERSON] не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, в якій уточнені позовні вимоги повністю підтримала з урахуванням заяви від 06.11.2019 року про часткову відмову від уточнених позовних вимог та просила їх задовольнити, також надала письмову промову у судових дебатах. Представник відповідача за первісним позовом, відповідача за зустрічним [PERSON] - [PERSON] не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, в якій проти первісного позову повністю заперечувала, а вимоги за зустрічним позовом підтримала та просила їх задовольнити. Представник відповідача за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будексім 2007» в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Представники третіх осіб за первісним позовом Управління Держгеокадастру у Вишгородському районі Київської області та Центру надання адміністративних послуг Вишгородської районної державної адміністрації в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином. Представник третьої особи за зустрічним позовом державної нотаріальної контори Вишгородського району Київської області в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Суд важає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явилися. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача та дружина відповідача [PERSON] - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . За життя [PERSON] склала заповіт, яким заповіла все належне їй на момент смерті майно позивачу [PERSON] та відповідачу [PERSON] , що підтверджується заповітом від 29.02.1992 року, який був посвідчений Старопетрівською сільською радою Вишгородського району Київської області та зареєстровано в реєстрі за № 28. 10.04.2004 року [PERSON] було отримано свідоцтво про право на спадщину за повітом на Ѕ частину житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 10.09.2004 року, яке видано державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області Єременко Т.М. та зареєстровано в реєстрі за № 5960. 10.04.2004 року [PERSON] було отримано свідоцтво про право на спадщину за повітом на Ѕ частину житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 10.09.2004 року, яке видано державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області Єременко Т.М. та зареєстровано в реєстрі за № 5963. 23.10.2004 року [PERSON] було зареєстровано право власності на Ѕ частину житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, який виданий Вишгородським бюро технічної інвентаризації 23.10.2004 року номер витягу 5166407. 23.10.2004 року [PERSON] було зареєстровано право власності на Ѕ частину житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, який виданий Вишгородським бюро технічної інвентаризації 23.10.2004 року номер витягу 5166421. 16.12.2004 року Староперівська сільська рада Вишгородського району Київської області прийняла рішення про безкоштовну передачу громадянам земельних ділянок у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, ведення особистого селянського господарства в межах села Старі Петрівці Вишгородського району Київської області. Згідно вказаного рішення, [PERSON] та [PERSON] було передано для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд земельну ділянку площею 0,08 га, тобто по 0,04 га кожному, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Однак, частки вищевказаної земельної ділянки [PERSON] та [PERSON] не були виділені. В матеріалах справи міститься заява [PERSON] до ТОВ «Будексім 2007» про розробку технічної документації щодо виготовлення державного акту на право власності земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 02.11.2009 року між [PERSON] та ТОВ «Будексім 2007» було укладено договір на виготовлення технічної документації щодо виготовлення державного акту на право власності земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 02.11.2009 року між [PERSON] та ТОВ «Будексім 2007» було укладено договір на виготовлення технічної документації щодо виготовлення державного акту на право власності земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 28.03.2012 року директором ТОВ «Будексім 2007» було затверджено завдання на виконання робіт щодо розробки технічної документації щодо виготовлення державного акту на право власності земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 28.08.2013 року [PERSON] було отримано свідоцтво індексний номер 8558159 про право власності на земельну ділянку площею 0,0403 га, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 3221887801:03:213:0703, з цільовим призначенням: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). 28.08.2013 року [PERSON] було отримано свідоцтво індексний номер 8593740 про право власності на земельну ділянку площею 0,0481 га, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 3221887801:03:213:0702, з цільовим призначенням: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). Висновком експерта Київського науково - дослідного інституту судових експертиз № 4915/4916/16-32 від 25.05.2016 року за результатами судово почеркознавчої експертизи встановлено, що підписи від імені [PERSON] у графі «Замовник» у договорі № 02-11/02, який укладено 02.11.2009 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будексім 2007» та [PERSON] , у графі «Підпис заявника» у заяві про Державну реєстрацію земельної ділянки від 17.07.2013 року № ЗВ-3201017732013, виконано не [PERSON] , а іншою особою. Відповідно до ч. 3 ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Відповідно до ч. 1 ст. 229 ЦК України, якщо особа, яка вчинила правочин, помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, такий правочин може бути визнаний судом недійсним. Істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов`язків сторін, таких властивостей і якостей речі, які значно знижують її цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Помилка щодо мотивів правочину не має істотного значення, крім випадків, встановлених законом. Відповідно до ч. 1 ст. 230 ЦК України, якщо одна із сторін правочину навмисно ввела другу сторону в оману щодо обставин, які мають істотне значення (частина перша статті 229 цього Кодексу), такий правочин визнається судом недійсним. Обман має місце, якщо сторона заперечує наявність обставин, які можуть перешкодити вчиненню правочину, або якщо вона замовчує їх існування. Відповідно до ч. 1 ст. 236 ЦК України, нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення. Таким чином, уточнена первісна позовна вимога [PERSON] про визнання недійсним договору, який укладений 02.11.2009 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будексім 2007»та [PERSON] на виготовлення технічної документації підлягає задоволенню. Оскільки, уточнені первісні позовні вимоги [PERSON] про скасування державної реєстрації земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в Державному земельному кадастрі, зареєстровану за кадастровим № 3221887801:03:213:0703 за [PERSON] та земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в Державному земельному кадастрі, зареєстровану за кадастровим № 3221887801:03:213:0702 за [PERSON] ; визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 28.08.2013 року (індексний номер: 8558159), видане [PERSON] на земельну ділянку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в Державному земельному кадастрі, зареєстровану за кадастровим № 3221887801:03:213:0703 та скасувати реєстрацію права власності та свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 28.08.2013 року (індексний номер: 8593740), видане [PERSON] на земельну ділянку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в Державному земельному кадастрі, зареєстровану за кадастровим № 3221887801:03:213:0702 та скасувати реєстрацію права власності є похідними від уточненої первісної позовної вимоги [PERSON] , а тому також є такими, що підлягають задоволенню. Стосовно первісних уточнених позовних вимог [PERSON] про встановлення порядку поділу в натурі житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , виділивши у с [PERSON] та [PERSON] згідно з варіантом поділу № 2, зображеним на схемі в додатку № 2, викладеному у висновку судово будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи № 22579/17-43/9395/18-43 від 31.05.2018 року, судом зазначається наступне. Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб Норми ст. ст. 317, 319 ЦК України передбачають, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном, яке він здійснює на власний розсуд і усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Частиною 1 ст. 356 ЦК України передбачено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно з положеннями ч. 2 ст.358 ЦК України, співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. У відповідності до ч.1 та ч.2 ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Пленум Верховного Суду України в п. 6 своєї постанови від 22.12.1995 року № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист приватної власності» роз`яснив, при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Так, відповідно до частини другої статті 364 ЦК України, якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для реєстрації прав на них». Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією № 55. Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси. 31.05.2018 року експертом Київського науково - дослідного інституту судових експертиз було складено висновок № 22579/17-43/9395/18-43 за результатами судово будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи житлового будинку та земельної ділянки, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до варіанту № 2 поділу вказаного житлового будинку, який також зображений на схемі в додатку № 2 експертом запропоновано: в порядку поділу в натурі житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , виділити [PERSON] у власність: - кухню площею 10,8 кв.м., вартістю 36 942, 00 грн.; - ванну кімнату площею 6,5 кв.м., вартістю 22 234, 00 грн.; - житлову кімнату площею 16,1 кв.м., вартістю 55 072, 00 грн.; - частину житлової кімнати площею 12,95 кв.м., вартістю 44 297, 00 грн.; - веранду площею 10,5 кв.м., вартістю 35 916, 00 грн.; - мансарду площею 13,9 кв.м., вартістю 47 546, 00 грн.; - мансарду площею 18,5 кв.м., вартістю 63 281, 00 грн.; - вбиральню літ «кн.»; в порядку поділу в натурі житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , виділити [PERSON] у власність: - передпокій площею 3,2 кв.м., вартістю 34 206, 00 грн.; - ванну кімнату площею 10,00 кв.м., вартістю 10 946, 00 грн.; - коридор площею 8,2 кв.м., вартістю 28 049, 00 грн.; - житлову кімнату площею 6,4 кв.м., вартістю 21 892, 00 грн.; - житлову кімнату площею 6,2 кв.м., вартістю 21 208, 00 грн.; - частину житлової кімнати площею 12,95 кв.м., вартістю 44 297, 00 грн.; - літня кухня літ. «Д», вартістю 51 479, 00 грн.; - погріб літ. «Д», вартістю 6 240, 00 грн.; - вбиральня літ. «Е», вартістю 2 351, 00 грн.; - навіс літ. «И», вартістю 1 372, 00 грн.; - огорожу «1-3», вартістю 7 992, 50 грн.; - гараж металевий літ. «Б», вартістю 17 725, 00 грн. Відповідно до роз`яснень Міністерства з питань житлово-комунального господарства один будинок, відповідно до вимог ст. 183 ЦК України, відноситься до неподільних речей. В роз`ясненнях Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, зокрема, зазначено, що при розгляді питання надання висновку щодо можливості поділу об`єкта нерухомого майна або виділу частини з об`єкта, слід звернути увагу на те, щоб об`єкт був подільний відповідно до ст. 183 ЦК України. Виділ у натурі частки майна, що є у спільній частковій власності можливий лише за умови подільності одного об`єкта на два. Якщо об`єкт нерухомого майна є неподільною річчю, виділ в натурі частки з такого об`єкта або поділ такого об`єкта не проводиться. Поділу на самостійні об`єкти нерухомого майна можуть підлягати домоволодіння, які складаються з двох або більше садибних житлових будинків. При цьому мають утворитися самостійні об`єкти нерухомого майна, до складу яких мають входити цілі садибні житлові будинки з допоміжними господарськими будівлями (або без таких). Результатом поділу домоволодінь є створення самостійних окремих об`єктів - житлових будинків або домоволодінь. Домоволодіннями вважаються об`єкти нерухомості, які складаються з двох або більше житлових будинків з господарськими будівлями або без таких, що розташовані на одній земельній ділянці за одною поштовою адресою. Не допускається створення самостійних об`єктів нерухомого майна, якщо на земельній ділянці розташовано менше двох садибних житлових будинків. Системний аналіз статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, тому суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання не співмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 1622/16834/12 (касаційне провадження № 61-4936св18). Із запропонованих експертом у висновку № 22579/17-43/9395/18-43 за результатами судово будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи житлового будинку та земельної ділянки, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] варіантів, на думку суду варіант № 2 поділу вказаного житлового будинку, який також зображений на схемі в додатку № 2 є найбільш сприятливий для сторін, а тому з цим варіантом поділу вказаного житлового будинку між [PERSON] та [PERSON] погоджується суд, у зв`язку з чим уточнені первісні позовні вимоги в цій частині також підлягають задоволенню. У зв`язку з розподілом між [PERSON] та [PERSON] житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , за варіантом 2, який також зображений на схемі в додатку № 2 висновку судово будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи № 22579/17-43/9395/18-43 від 31.05.2018 року, суд вважає за необхідним зобов`язати [PERSON] та [PERSON] замурувати дверні прорізи між ванною кімнатою площею 6,5 кв.м. та передпокоєм 3,2 кв.м., між коридором площею 8,2 кв.м. та житловою кімнатою площею 16,1 кв.м.; зобов`язати [PERSON] та [PERSON] житлову кімнату площею 25,9 кв.м. розділити по лінії розподілу на два приміщення площею 12,95 кв.м. кожне, та влаштувати перегородку, а тому уточнені первісні позовні вимоги в цій частині також підлягають задоволенню. Крім того, суд вважає за необхідним стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію в сумі 52 233, 50 грн. за зменшення частки в домоволодінні, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до ст. 41 Конституції Україникожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Норми Конституції України є нормами прямої дії, які мають найвищу силу. Згідно ч. 1 ст. 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Згідно із ч. 2 та ч. 4 ст. 120 ЗК України, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. У разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. Відповідно до ст. 86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Відповідно до ст. 87 ЗК України право спільної часткової власності на земельну ділянку, виникає, зокрема, при придбанні у власність земельної ділянки двома чи більше особами за цивільно-правовими угодами; при прийнятті спадщини або за рішенням суду. Порядок володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, визначений ст. 88 ЗК України, яка передбачає, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 89 ЗК України, володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою спільної сумісної власності здійснюються за договором або законом. Співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки, крім випадків, установлених законом. Статтею 1225 ЦК України визначено, що право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка необхідна для їх обслуговування, якщо інший її розмір не визначений заповітом. При цьому, судом враховується, що право користування земельною ділянкою визначається відповідно до часток кожного з власників нерухомого майна, яке знаходиться на цій земельній ділянці, якщо інше не було встановлено домовленістю між ними. Однак у будь якому випадку наявне в однієї особи право не може порушувати права іншої особи ( частина п`ята статті 319 ЦК України). При вирішенні спору, визначаючи варіанти користування земельною ділянкою, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. Також, суд вважає за можливим встановити порядок користування земельною ділянкою площею 0,08 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] згідно з варіантом № 1, зображеним на схемі в додатку № 4 порядку користування земельною ділянкою, викладеному у висновку судової будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи № 22579/17-43/9395/18-43 від 31.05.2018 року, виділивши у користування [PERSON] земельну ділянку площею 0,043 га, що має неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-24-4-5-6-7-8-9-А-1 до частини земельної ділянки 5,90 кв.м., яка має форму прямокутника і обмежена лініями, що проходять через точки 4-5-15-14-4 застосувати право земельного сервітуту в інтересах [PERSON] ; При цьому, судом зобов`язує [PERSON] перенести колодязь інженерних мереж «VII» на земельну ділянку, яка йому виділяється в користування, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площею 0,043 га, що має форму неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-24-4-5-6-7-8-9-А-1 та зобов`язує [PERSON] перенести вбиральню літ. «кн.» на земельну ділянку, яка йому виділяється в користування, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площею 0,043 га, що має форму неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-24-4-5-6-7-8-9-А-1. Також, суд вважає за можливим встановити порядок користування земельною ділянкою площею 0,08 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , згідно з варіантом № 1, зображеним на схемі в додатку № 4 порядку користування земельною ділянкою, викладеному у висновку судової будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи № 22579/17-43/9395/18-43 від 31.05.2018 року, виділивши у користування [PERSON] земельну ділянку площею 0,043 га, що має форму неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-20-19-24-4-5-6-7-8-9-Г-В-Б-1 до частини земельної ділянки площею 9,1 кв.м., яка має форму прямокутника і обмежена лініями, що проходять через точки 1-27-28-Б-1 застосувати право земельного сервітуту в інтересах [PERSON] до частини земельної ділянки площею 16,1 кв.м., яка має форму прямокутника і обмежена лініями, що проходять через точки 2-31-32-18-2 застосувати право земельного сервітуту в інтересах [PERSON] .. При цьому, суд зобов`язує [PERSON] перенести гараж зі сталі листової літ. «Б» на земельну ділянку, яка йому виділяється в користування, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площею 0,043 га, що має форму неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-20-19-24-4-5-6-7-8-9-Г-В-Б-1; та перенести колодязь інженерних мереж «ІІ» на земельну ділянку, яка йому виділяється в користування, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площею 0,043 га, що має форму неправильного багатокутника і обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-20-19-24-4-5-6-7-8-9-Г-В-Б-1; Стосовно зустрічної позовної заяви [PERSON] про визнання свідоцтва про право на спадщину за заповітом недійсним і визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування судом зазначається наступне. Встановленим фактам відповідають цивільно-правові відносини, що виникають у зв`язку з реалізацією особами права на спадкування та оформленням спадкових прав і регулюються Цивільним кодексом України. Відповідно до положень статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно із ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини, як це передбачено статтею 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до положення ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу. Матеріалами справи встановлено, що [INFO] померла мати позивача за первісним позовом та дружина відповідача [PERSON] - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . За життя [PERSON] склала заповіт, яким заповіла все належне їй на момент смерті майно позивачу [PERSON] та відповідачу [PERSON] , що підтверджується заповітом від 29.02.1992 року, який був посвідчений Старопетрівською сільською радою Вишгородського району Київської області та зареєстровано в реєстрі за № 28. 10.04.2004 року [PERSON] було отримано свідоцтво про право на спадщину за повітом на Ѕ частину житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 10.09.2004 року, яке видано державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області Єременко Т.М. та зареєстровано в реєстрі за № 5960. 10.04.2004 року [PERSON] було отримано свідоцтво про право на спадщину за повітом на Ѕ частину житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 10.09.2004 року, яке видано державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області Єременко Т.М. та зареєстровано в реєстрі за № 5963. 23.10.2004 року [PERSON] було зареєстровано право власності на Ѕ частину житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, який виданий Вишгородським бюро технічної інвентаризації 23.10.2004 року номер витягу 5166407. 23.10.2004 року [PERSON] було зареєстровано право власності на Ѕ частину житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, який виданий Вишгородським бюро технічної інвентаризації 23.10.2004 року номер витягу 5166421. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Свідоцтво про право на спадщину, згідно положень частини 1 статті 1298 ЦК України, видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Згідно роз`яснень, викладених у пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Проаналізувавши обставини справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення зустрічних позовних вимог [PERSON] , оскільки, [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями за заповітом після смерті [PERSON] , у встановлений законом строк звернулися до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини за заповітом, після чого останній реалізували свої спадкові права та отримали свідоцтва про право на спадщину, доказів для визнання свідоцтв [PERSON] та [PERSON] про право на спадщину за заповітом недійсними [PERSON] до суду надано не було, а тому зустрічна позовна заява задоволенню не підлягає. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки, первісний уточнений позов [PERSON] задоволено у повному обсязі, а тому на користь [PERSON] підлягають стягненню судовий збір. Як вбачається із матеріалів справи, що відповідач [PERSON] є звільненим від сплати судового збору, оскільки є інвалідом та учасником ліквідації наслідків аварі на Чорнобильській АЕС у 1986 році 2 категорії, що підтверджується посвідченням серія А [NUMBER] . При цьому, [PERSON] при зверненні до суду з первісним позовом було сплачено 2 243, 60 грн. судового збору. Таким чином, з відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Будексім 2007» підлягає стягненню на користь [PERSON] судовий збір у розмірі 1 121, 80 грн.

Outcome: approved