Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-25 00:00:00

У травні 2013 року [PERSON] діючи в інтересах [PERSON] [PERSON], звернувся до суду із позовом, яким просив суд зобовязати [PERSON] звільнити самовільно зайняту земельну ділянку, яка розташована за адресою: Одеська область, Комінтернівський район, територія Сичавської сільської ради, СТ «Дельта», СМ «Тилигул- Кошари», вул. 1-а Лиманна, шляхом знесення самочинного будівництва за власні кошти. В судовому засіданні [PERSON] вимоги свого довірителя підтримав повністю. У вересні 2013 року [PERSON] подав зустрічний позов до [PERSON] [PERSON], СТ «Дельта», Комінтернівської районної державної адміністрації Одеської області, відділу держкомзему у Комінтернівському районі Одеської області, третя особа Сичавська сільська рада Комінтернівського району Одеської області, яким просив суд визнати недійсною довідку СТ «Дельта», видану на імя [PERSON] для приватизації земельної ділянки, визнати недійсним рішення від 06.09.2001 року СТ «Дельта» СМ «Тилигул- Кошари», визнати недійсним розпорядження Комінтернівської районної державної адміністрації Одеської області від 28.07.2008 року № 1424/А-2008 про надання земельної ділянки у власність [PERSON] [PERSON], визнати за [PERSON] право користування земельною ділянкою. В судове засідання [PERSON] та його представник не зявились, були сповіщені належним чином про дату, час та місце його проведення, суд звертає увагу, що [PERSON] та його представник були обізнані про існування справи в суді, в раніше проведені судові засідання зявлялись через раз, надавали купу клопотань, які судом розглянуті в повному обсязі, суд надавав достатньо часу для подання додаткових доказів, чим не скористався позивач за зустрічним позовом, тому суд вважає, що сторона [PERSON] навмисно не зявляється в судове засідання, і намагається не дати суду можливості винести остаточне рішення по справі, тому суд не вважав необхідним залишати позов [PERSON] без розгляду у звязку із повторною неявкою позивача, а вирішив розглянути його позовні вимоги в повному обсязі. Суд, зважаючи на відсутність заперечень з боку представника [PERSON] щодо заочного розгляду справи, на підставі положення ст. 168 ЦПК України, в порядку ст. ст. 224, 225 ЦПК України, протокольно, ухвалив розгляд справи в заочному порядку без участі [PERSON] Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представника [PERSON] [PERSON], суд встановив наступні правовідносини: [PERSON] [PERSON] є членом СТ «Дельта» з 03.11.2007 року (т.1 а.с. 10). 24.11.2007 року на імя [PERSON] [PERSON] видано довідку № 440 СТ «Дельта», за змістом якої земельна ділянка № 3454и, площею 0, 063 га по вул. 1- а Лиманна в СТ «Дельта» СМ «Тилигул Кошари» знаходиться в її користуванні. Раніше земельна ділянка перебувала у користуванні члена СТ «Дельта» [PERSON] (т.1 а.с. 131-132), і за протоколом засідання правління СТ «Дельта» № 51 від 14.11.2007 року передана [PERSON] [PERSON] (т.1 а.с 148). 28.07.2008 року Комінтернівською районною державною адміністрацією Одеської області видано розпорядження № 1424/А-2008, яким вищевказану земельну ділянку передано у власність [PERSON] [PERSON] (т.1 а.с. 140). 23.06.2009 року на імя [PERSON] видано державний акт на право власності на земельну ділянку, яка розташована за адресою: вул. 1- а Лиманна в СТ «Дельта» СМ «Тилигул Кошари», територія Сичавської сільської ради Комінтернівського району Одеської області, ділянка № 3454и. (т.1 а.с.8) На вказаній земельній ділянці відповідач [PERSON] збудував садовий будинок (т.1 а.с 22-25), що також не заперечувалось самим відповідачем. [PERSON], стверджуючи про недійсність довідки СТ «Дельта» щодо членства [PERSON] [PERSON] в СТ «Дельта» та належності їй спірної земельної ділянки, вказує на те, що підпис голови СТ «Дельта» [PERSON] є підробленим, земельна ділянка ніколи не оброблялась [PERSON] Стверджуючи про недійсність рішення та протоколу правління СТ «Дельта», [PERSON] вказує, що в ці документи внесені недійсні відомості. З тих же самих підстав [PERSON] просить визнати недійсним розпорядження органу місцевого самоврядування про надання земельної діянки у власність [PERSON] та державний акт на право власності не землю. Крім того, [PERSON] вважає, що має право користування спірною земельною ділянкою, і це право має бути визнано судом. Так, на обгрунтування своїх вимог [PERSON] вказує, що за згодою колишнього голови СТ «Дельта» [PERSON] за пропозицією покійного брата у 2000 році на місці котловану, оскільки вільних ділянок в СТ «Дельта» не було, навіз чернозем та став обробляти земельну ділянку щодо якої виник спір. Натомість рішенням правління СТ «Дельта» № 11 від 06.09.2001 року членську книжку на спірну земельну ділянку видано на імя [PERSON] Далі земельна ділянка, як на думку [PERSON], формально, переходила від [PERSON] до [PERSON], від [PERSON] до [PERSON], і від останнього до [PERSON] [PERSON] Крім того, [PERSON] вказує, що спірна земельна ділянка не входить до меж фактичного користування СТ «Дельта», і тому довідка про перебування спірної земельної ділянки в межах СТ «Дельта» містить недостовірні дані, проте жодного належного доказу, який би підтверджував цей довод [PERSON] суду не надав. Так, доводи того, що спірна земельна ділянка перебуває за межами території фактичного користування СТ «Дельта» спростовуються матеріалами справи, а саме викопіюванням з генерального плану СТ «Дельта» СМ «Тилигул Кошари» Сичавської сільради Комінтернівського району Одеської області (т.1 а.с 134), каталогом координат зовнішніх меж спірної земельної ділянки в сукупності з актом встановлення меж в натурі (т.1 а.с. 141-142), схемою геоданих польових вимірів спірної земельної ділянки (т.1 а.с. 143), ситуаційною схемою СТ «Дельта» (т.1 а.с. 144), Щодо доводів підроблення підпису голови правління СТ «Дельта» на оскаржуваній довідці, то [PERSON] не надав суду належного доказу цього факту, більш того в матеріалах справи міститься довідка (т.1.а.с 131) з підписом голови СТ «Дельта» [PERSON] Суд виконав положення ч.4 ст. 10 ЦПК України, що вбачається зі змісту стенограм судових засідань, проте жодних клопотань від сторін щодо призначення почеркознавчої експертизи не надходило. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка діючий голова СТ «Дельта» [PERSON] пояснив суду, що останній не був, і не є членом СТ «Дельта», і підтвердив, що будь- якого документального підтвердження факту виділення [PERSON] спірної земельної ділянки не має. Ці факти не спростовані [PERSON] Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON], який в минулому був головою СТ «Дельта» пояснив, що в дійсності первинно земельна ділянка була відведена [PERSON], оскільки саме він був працівником припортового заводу і міг бути членом СТ «Дельта». Фактично земельну ділянку обробляв [PERSON], однак не був працівником заводу, і не міг бути членом СТ «Дельта». Свідок [PERSON] пояснив, що виправлення у протокол засідання правління СТ «Дельта» про виділення і закріплення земельної ділянки за [PERSON] вносив саме він, тому що за законом [PERSON] не міг отримати цю земельну ділянку. Також даний свідок пояснив, що [PERSON] на цій земельній ділянці побудував будинок, а подальше оформлення приватизації спірної земельної ділянки здійснювалось за керівництва [PERSON] Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] показав суду, що йому виділили одну земельну ділянку в СТ «Дельта» як працівнику припортового заводу, яка є саме спірною. Далі він вирішив передати земельну ділянку [PERSON], яка є родичкою «Гайворонських», оскільки ділянки були поруч, і родичі бажали щоб усі ділянки були поруч, а обставин подальшої передачі спірної земельної ділянки йому невідомі. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] не зміг пояснити чи був [PERSON] членом СТ «Дельта», і пояснив про існування будинку на спірній земельній ділянці, який збудував [PERSON] Ті ж самі свідчення надав суду свідок [PERSON] Вирішуючи питання позову [PERSON] суд виходить з того, що відсутні передбачені законом докази первинного відведення [PERSON] спірної земельної ділянки, а факт оброблення ним земельної ділянки, в даному випадку, не створює наслідків для нього і не має юридичного значення. Доводи наявності порушень при виділенні спірної земельної ділянки [PERSON] та подальшої передачі [PERSON], та у подальшому [PERSON] і [PERSON] [PERSON] не знайшли свого підтвердження. Доводи про виправлення в протокол засідання правління і твердження представника [PERSON] [PERSON] [PERSON] про недопустимість цього доказу (протоколу) є неприйнятними, оскільки ці доводи спростовані свідченнями голови правління СТ «Дельта» [PERSON], і істотними не є, тому у суду не має сумніву в достовірності викладених у протоколі відомостей. Що стосується доводів представника [PERSON] [PERSON] про порушення судом процедури залучення доказів суд звертає увагу на наявність помилки представника позивача, оскільки кожна сторона наділена обовязком надати суду той чи інший доказ на обгрунтування своїх вимог і заперечень відповідно, а витребувати той чи інший доказ в цивільному процесі суд має право лише за заявою сторін. Доводи представника [PERSON] [PERSON] про порушення судом, як за твердженням автора, «стадійності» процесу (залучення судом доказів на стадії судового розгляду), знаходяться за межами розуміння автором вимог процесуального законодавства, і тому суд звертає увагу на необхідність уважного слідкування за ходом судового засідання всіма учасниками процесу, а також на той факт, що судом виконані вимоги ст. 173 ЦПК України лише в останньому судовому засіданні. Отже підстав для задоволення позову [PERSON] не має. Що стосується позову [PERSON] [PERSON] суд виходить з наступного: Відповідно до положень ст. ст. 125, 126 Земельного Кодексу України право власності на земельну ділянку виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Право власності чи право користування на земельну ділянку посвідчується державним актом. У відповідності до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Суд враховує, що [PERSON] так і не надав суду відповідних документів, які б підтверджували правомірність користування ним спірною земельною ділянкою, зокрема рішення правління СТ «Дельта», чи відповідного органу місцевого самоврядування про відведення спірної земельної ділянки відповідачу у власність чи у користування, в тому числі на умовах оренди, в звязку із чим суд дійшов висновку, що [PERSON] самовільно зайняв спірну земельну ділянку. Відповідно до ст. 212 Земельного Кодексу України самовільно зайняті земельні ділянки підлягають поверненню власникам землі або землекористувача без відшкодування затрат, понесених за час незаконного користування ними; приведення земельних ділянок у придатний для використання стан, включаючи знесення будинків, будівель та споруд, здійснюються за рахунок громадян або юридичних осіб, які самовільно зайняли земельні ділянки; повернення самовільно зайнятих земельних ділянок проводиться за рішенням суду. У відповідності до ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. В силу ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. З огляду на встановлені судом фактичні обставини справи, докази, які зібрані по справі, норми наведеного матеріального закону, суд вважає, що позов [PERSON] [PERSON] підлягає задоволенню. В силу ст. 88 ЦПК України з [PERSON] на користь [PERSON] слід стягнути судові витрати у вигляді судового збору в сумі 114,70 грн., оскільки ці витрати документально підтверджені. Разом із тим, зайвими є вимоги про стягнення судового збору в розмірі 0,30 грн., оскільки в цій сумі перевищений встановлений законом розмір судового збору за подання до суду позову немайнового характеру. Отже в цій частині позову [PERSON] [PERSON] слід відмовити. На підставі наведеного,

Outcome: partial