Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-29 00:00:00

У червні 2016 року позивачка звернулась до суду із позовом до відповідача на обґрунтування якого зазначала, що вона є споживачем послуг з постачання холодної води та водовідведення які надаються відповідачем за адресою [ADDRESS]. 11 лютого 2016 року її було повідомлено про необхідність державної повірки встановленого у її квартирі лічильника холодної води. Починаючі з 12 лютого 2016 року вона неодноразово зверталася до відповідача с письмовою заявою щодо проведення чергової планової повірки належного їй лічильника холодної води за рахунок виконавця. Але їй було відмовлено з тих підстав, що безкоштовна періодична повірка та ремонт квартирних засобів обліку холодної води здійснюється лише для квартирних пристроїв обліку термін повірки яких настав починаючи з 16 лютого 2016 року. Просила визнати неправомірною відмову у проведенні чергової планової повірки, зобов'язати КВП «Краматорський водоканал» провести періодичну повірку засобів вимірювальної техніки за рахунок відповідача та відшкодувати завдану їй неправомірними діями відповідача моральну шкоду. Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 25 жовтня 2016 року у задоволенні позовних вимог відмовлено. Не погодившись з рішенням суду позивачка подала апеляційну скаргу в який просить рішення суду в скасувати та ухвалити нове яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. На обґрунтування апеляційної скарги посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема вважає, що висновок суду про відмову у позові з тих підстав, що до складу тарифів послуг з водопостачання, які надавалися відповідачем за спірний період, не було включено послугу з періодичної повірки квартирних приладів обліку води є безпідставним. В судовому засіданні апеляційного суду представник відповідача проти доводів апеляційної скарги заперечував, просив рішення суду залишити без змін. Позивачка у судове засідання апеляційного суду не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 305 ЦПК України неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи. Заслухавши доповідача, пояснення сторони, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, рішення суду скасуванню з ухваленням нового з наступних підстав: Відповідно до п. 3, 4 ч. 1 ст. 309 ЦПК України підставами для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення або зміни рішення є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення або неправильне застосування норм матеріального або процесуального права. Відмовляючи у задоволені позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що виконавцем надання споживачам житлово-комунальних послуг є КВП «Краматорський водоканал» до складу тарифів якого до 16.02.2016 року не було включено послугу з періодичної повірки квартирних приладів обліку води, а тому у спірний період КВП «Краматорський водоканал» не повинно нести відповідальності з відшкодування понесених споживачем витрат на повірку засобів обліку води. Але з таким висновком суду не можна погодитися у повному обсязі з наступних підстав. При розгляді справи судом встановлено, що [PERSON] є споживачем послуг з постачання холодної води та водовідведення за адресою [ADDRESS]. Виконавцем послуг є КВП «Краматорський водоканал». Відповідно до акту № 1838 від 23 лютого 2012 року проведена технічна перевірка лічильника холодної води за заводським № 006021 встановленого за адресою [ADDRESS] та визначена наступна дата перевірки приладу обліку 16.01.2016р. Актом № 202 від 11.02.2016 р. споживача було повідомлено про необхідність чергової державної повірки лічильника холодної води, який встановлений у її квартирі 23.02.2012 р. за власний рахунок. 12.02.2016 року позивач надала на адресу КВП «Краматорський водоканал» відповідну заяву про проведення повірки пристрою обліку холодної води за рахунок виконавця послуг. У відповідь на зазначену заяву відповідачем було на адресу [PERSON] надіслано лист № к-595-8-1 від 16.02.2016р. яким останній відмовлено у безоплатній повірці лічильників з тих підстав, що КВП «Краматорський водоканал» здійснює безкоштовну періодичну повірку та ремонт квартирних засобів обліку холодної води, в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки тих квартирних пристроїв обліку холодної води, термін повірки яких настав починаючи з 16.02.2016 р. В подальшому 25.02.2016р., 01.03.2016р. та 29.03.2016р. позивачка повторно зверталася до КВП «Краматорський водоканал» з письмовими заявами щодо проведення періодичної повірки засобів обліку води за рахунок виконавця послуг та листами № 05-19/1916 від 04.03.2016р., №05-19/2124 від 22.03.2016р. та № 05-09/2965 від 13.04.2016р. їй було відмовлено у безоплатні повірці лічильників. Відповідно до ч. 2 ст. 28 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці через міжповірочні інтервали, порядок встановлення яких визначається нормативно-правовим актом центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Підприємства, організації та фізичні особи зобов'язані своєчасно (з урахуванням установлених мiжповiрочних інтервалів) подавати засоби вимірювальної техніки на повірку. Частиною третьою статті 28 зазначеного Закону встановлено, що порядок подання фізичними особами, що не є суб'єктами підприємницької діяльності, - власниками засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань якими використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду) на періодичну повірку цих засобів та оплати за роботи, пов'язані з повіркою, встановлюються Кабінетом Міністрів України. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) зазначених засобів вимірювальної техніки здійснюються за рахунок підприємств і організацій, які надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Порядок надання комунальних послуг, права та відповідальність споживачів і виконавців цих послуг регламентується Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630. Статтями 19, 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та пунктом 8 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення передбачено договірне регулювання відносин у сфері житлово-комунальних послуг та визначено, що послуги, які надаються споживачеві згідно із договором, оформлюються на основі типового договору про надання таких послуг, перелік яких та тарифи (ціни), на які затверджуються уповноваженими органами. Пунктами 9, 30, 32 цих Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, змістом Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (у тому числі в редакції на момент укладення договору) передбачено, що квартирні засоби обліку води і теплової енергії берутьсявиконавцем на абонентський облік, а їх періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування тамонтаж) проводяться за рахунок виконавця, до обов'язків якого входить контроль міжповіркових інтервалів, повірка квартирних засобівобліку, їх обслуговування та ремонт, в той час як обов'язком споживача є своєчасна оплата наданих послуг за цінами і тарифами, встановленими згідно з вимогами законодавства. Відповідно до ст..19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг водовідведення суб'єкт господарювання, що проводить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. Аналіз наведених норм права свідчить про те, що проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонт квартирних засобів обліку води (у тому числі їх демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) має здійснюватися за рахунок виконавця зазначених послуг, а витрати, понесені виконавцем, відшкодовуються не інакше, як шляхом їх включення у тариф на послуги з постачання холодної води та водовідведення та сплати споживачем щомісячно у складі цих послуг. Отже, підприємства, які надають послуги споживачам з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (виконавці), повинні забезпечити виконання робіт з періодичної повірки, обслуговування та ремонту квартирних засобів обліку води та теплової енергії за рахунок включення цих робіт до тарифу на послуги з утримання будинків і споруд відповідно до укладених між ними договорів. Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, висловленою у постанові від 22 квітня 2015 року у справі № 6-60цс15. Проте відмовляючи у задоволені позову з тих підстав, що у спірний період (січень 2016 року) до складу тарифів послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення не було включено послугу з періодичної повірки квартирних приладів обліку води, суд першої інстанції не врахував, що відповідно до положень п. 2 розділу ІІ Процедури встановлення тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП), від 15 січня 2015 року № 13, для встановлення тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) заявник подає до НКРЕКП у паперовій та електронній формах заяву про встановлення тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Процедури, а також розрахунки, підтвердні матеріали і документи, що використовувалися під час проведення таких розрахунків, у тому числі натуральні показники витрат виконавця послуг, безпосередньо пов'язані зі збутом послуг з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем. Згідно п. 16 Порядку формування тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 жовтня 2014 року № 532, до складу витрат на збут послуг з централізованого постачання холодної води, водовідведення включаються витрати, безпосередньо пов'язані із збутом послуг споживачам, а саме: витрати на проведення планових періодичних повірок, обслуговування і ремонт квартирних засобів обліку холодної води, у тому числі їх демонтаж, транспортування та монтаж після повірки, розпломбування та опломбування, а також витрати на формування обмінного фонду квартирних засобів обліку холодної води. Зміна протягом строку дії тарифів обсягу окремих складових структури тарифів (у тому числі й обсягу витрат на збут послуг з централізованого водопостачання та/або водовідведення в бік збільшення) може бути підставою для звернення виконавця послуг до НКРЕКП з питанням щодо зміни тарифів відповідно до розділу ІV Процедури встановлення тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем). У разі обґрунтованості такої заяви НКРЕКП враховує кошти на компенсацію різниці між фактичними та запланованими у звітному періоді витратами шляхом включення до тарифу на централізоване водопостачання та/або водовідведення наступного планованого періоду. Згідно ч. ч. 9, 10 ст. 31 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», орган, уповноважений здійснювати встановлення цін/тарифів, зобов'язаний прийняти рішення про коригування тарифу не пізніше ніж через 10 днів з дня отримання відповідного подання. Порядок відшкодування витрат підприємств, що виникають протягом періоду розгляду розрахунків тарифів, встановлення та їх оприлюднення органом, уповноваженим встановлювати тарифи, визначається порядком формування тарифів. Таким чином, виконавець послуг із постачання холодної води та водовідведення зобов'язаний самостійно розраховувати витрати на збут послуг та подавати їх до НКРЕКП разом із заявою про встановлення тарифів на послуги або разом із заявою про зміну тарифів. Якщо вартість послуги з періодичної повірки квартирних приладів обліку води не включено у структуру тарифу з вини НКРЕКП, відповідальність за збитки, завдані у зв'язку з цим виконавцеві послуг, покладається на НКРЕКП. Споживач оплачує вартість проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонт квартирних засобів обліку лише у складі тарифу на послуги з постачання холодної води та водовідведення. Проте, відмовляючи у задоволені позову, суд першої зазначені норми не врахував та дійшов помилкового висновку, що відповідач не повинен нести відповідальності з відшкодування витрат на повірку засобів обліку води. Позивач має право на захист порушеного права шляхом зобов'язання відповідача провести за рахунок підприємства періодичну повірку засобу вимірювальної техніки, тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового по суті вимог. Вирішуючи питання щодо заявлених позивачем вимог про відшкодування моральної шкоди апеляційний суд виходить з того, що згідно зі ст.. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Тобто підставою для цивільно-правовою відповідальності за заподіяння шкоди є правопорушення, яке включає як складові елементи шкоду, противоправне діяння особи, котра її заподіяла, причинний зв'язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Та відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, та за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу для своїх вимог, але позивачем не доведено обґрунтованість її позовних вимог та не надано переконливих доказів про спричинення такої шкоди з вини відповідача, тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог про відшкодування моральної шкоди. Відповідно до ст.. 88 ЦПК України якщо суд апеляційної, касаційної інстанції чи Верховний Суд України, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Задовольняючі позовні вимоги частково апеляційний суд з урахуванням вимог ст.. 88 ЦПК України вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір не сплачений позивачем при зверненні до суду першої у розмірі 551,20 грн. та апеляційної інстанцій у розмірі 606,32 грн., що у загальній сумі складає 1 157 грн. 52 коп.

Outcome: partial