Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-26 00:00:00

У травні 2013 року представник позивача за довіреністю від 22.04.2013 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. В обґрунтування заявлених вимог представник позивача зазначив, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] Після її смерті відкрилась спадщина, в тому числі на домоволодіння за адресою: [ADDRESS], що складається з житлового будинку, житловою площею - 108,3 кв.м. та господарських споруд - погреба (літ. Д), гаражів (літ. Б, И), сараїв (літ. В, Е, З, К), літньої кухні (літ. Г), убиральні (літ. Ж), огорожі та воріт. [PERSON] (далі - Позивач) та його рідний брат - [PERSON], як спадкоємці першої черги, спадщину прийняли в рівних частках та належним чином оформили спадкові права, отримавши свідоцтва про право на спадщину за законом. 22.03.1996 року рідний брат позивача - [PERSON] уклав договір дарування успадкованої ним 1/2 частини вказаного жилого будинку на користь своєї доньки - [PERSON]. Таким чином, жилим будинком за [ADDRESS] володіють два співвласники - позивач та [PERSON] (далі - Відповідач), їх частки рівні. Маючи намір виділити належну йому частку із домоволодіння в натурі, позивач неодноразово звертався до відповідача з пропозиціями щодо поділу будинку, однак, згоди не було досягнуто. Запропонований та викладений в позовній заяві варіант розподілу домоволодіння відповідача також не влаштовує, позовні вимоги відповідач не визнає. 01.07.2013 року Бердичівським міськрайонним судом Житомирської області було винесено заочне рішення, яким позов [PERSON] до [PERSON] про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, було задоволено. 16.09.2013 року ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення суду від 01.07.2013 року було задоволено, вказане вище рішення скасовано, справу призначено до розгляду в загальному порядку. В зв'язку з невизнанням відповідачем позову, представником позивача [PERSON] 27.09.2013 року було заявлено письмове клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи. На підставі ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 27.09.2013 року було призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Житомирському відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (10014, м. Житомир, вул. Я.Гамарника, 6-А). Згідно висновку експерта Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за №541/13/268/14-25 від 04.04.2014 року надано 4 (чотири) варіанта розподілу житлового будинку по [ADDRESS]. Вартість ідеальної частки кожного із співвласників даного домоволодіння з господарськими спорудами становить - 117 752,00 грн. (сто сімнадцять тисяч сімсот п'ятдесят дві гривні 00 копійок). 27.05.2014 року представник позивача [PERSON] надав суду заяву про уточнення позовних вимог, згідно з якою позивач вважає за доцільне розділити домоволодіння згідно варіанту за № 3 запропонованого висновком експерта Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за №541/13/268/14-25 від 04.04.2014 року, з виділенням йому з домоволодіння за адресою: [ADDRESS], в натурі ? частку, яка складається з наступних приміщень та господарських споруд: житлова кімната 1-4, загальною площею - 21,4 кв. м.; житлова кімната 1-5, загальною площею - 23,2 кв. м.; житлова кімната 1-8, загальною площею - 21,4 кв.м.; коридор 1-3, загальною площею - 8,5 кв. м.; гараж (літ. И), площею - 25,70 кв.м.; сарай (літ. К), площею - 26,00 кв.м.; огорожа №1 - ? частини, стягнути з позивача на користь відповідача грошову компенсацію за відступ від ідеальної частки та просить стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати. Реальна частка позивача при даному варіанті розподілу складає - 118 662,00 грн. (сто вісімнадцять тисяч шістсот шістдесят дві гривні 00 копійок), відступ від ідеальної частки складає - 910,00 грн. (дев'ятсот десять гривень 00 копійок). В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав з підстав наведених в уточнюючій позовній заяві, просив повністю задовольнити позов. Відповідач в судовому засіданні позов, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, не визнала, просила суд відмовити в задоволені позову. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1,2 ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право власності набувається в порядку, визначеному законом. Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з ч.1 ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності, відповідно до положень ч.1 ст.356 ЦК України, є спільною частковою власністю. Згідно ч.3 ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Частина 1 статті 364 ЦК України визначає, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Частиною 2 вищевказаної статті встановлено, якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч.2 ст.183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. Частиною 2 статті 183 ЦК України передбачено, що неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення. Відповідно до ч.3 ст.364 ЦК України, у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Згідно п.14 роз'яснень Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», судам необхідно виходити з того, що квартира (будинок), яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші окремі приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватись як окремі квартири або які можна переобладнати у такі квартири. У противному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями, якщо про це заявлено позов. Будь-які заперечення чи застереження щодо наявності технічних, інженерних чи інших обставин, які унеможливлюють виділення в натурі часток із спільного майна сторонами не заявлено. Враховуючи те, що згода між співвласниками щодо поділу спірного домоволодіння не досягнута, це питання вирішується судом. Згідно з ч.1 ст.79 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Відповідно з п.4 ч.3 ст.79 ЦПК України, до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать в тому числі витрати, пов'язанні із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз. Частина 2 статті 86 ЦПК України зазначає, що кошти на оплату судової експертизи вносяться стороною, яка заявила клопотання про проведення експертизи. Відповідно з ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Отже, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що судові витрати пов'язані із сплатою судового збору та проведенням судової будівельно-технічної експертизи необхідно стягнути з відповідача на користь позивача в повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: approved