Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-17 00:00:00

У травні 2015 року позивачка за первісним позовом [PERSON] звернулася\~ до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про поділ домоволодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та поділ земельної ділянки. Ухвалою суду від 28.12.2015 року до участі у справі було залучено в якості співвідповідача\~ [PERSON] У березні 2016 року від [PERSON] до суду надійшов зустрічний позов до [PERSON] , [PERSON] [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, виділ частки нерухомого майна в натурі в одну окрему одиницю права та виділення в користування земельної ділянки. Ухвалою суду від 18.03.2016 року позовні вимоги за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, виділ частки нерухомого майна в натурі в одну окрему одиницю права та виділення в користування земельної ділянки об`єднані в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про поділ домоволодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та поділ земельної ділянки. Ухвалою Ленінського районного суду м.Полтави від 12.09.2017 року по справі призначено судову будівельно-технічно-оціночну експертизу, провадження по справі зупинено. 17.01.2018 року до суду надійшли матеріали справи за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про\~поділ домоволодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та поділ земельної ділянки, та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, виділ частки нерухомого майна в натурі\~в одну окрему одиницю\~права та виділення в користування\~земельної ділянки разом з висновком експерта №72 від 03.01.2018 року. Згідно розпорядження № 4 від 17.01.2018 року керівника апарату Ленінського районного суду м. Полтави щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ дану цивільну справу повторно автоматизовано розподілено судді Новаку Ю.Д., у зв`язку з відстороненням судді Кононенка С.Д. від здійснення правосуддя. \~ \~ \~ \~ З 15 грудня 2017 року набрав чинності\~Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року, яким, зокрема,\~ЦПК України викладено у новій редакції. Згідно п. 9 ч. 1 Розділу ХІІІ «Перехідних положень» ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. 19 січня 2018 року Ленінським районним судом м. Полтави\~\~було винесено ухвалу, відповідно до якої прийнято до розгляду\~\~цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про поділ домоволодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та поділ земельної ділянки, та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, виділ частки нерухомого майна в натурі в одну окрему одиницю права та виділення в користування земельної ділянки та розпочато підготовче провадження у справі.\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 14.03.2018 року залучено до участі у справі у якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Виконавчий комітет Полтавської міської ради та Подільську районну у м. Полтаві раду. \~\~\~\~\~\~\~\~До Ленінського районного суду м. Полтави надійшла зустрічна позовна заява [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , треті особи: Виконавчий комітет Полтавської міської ради, Подільська районна у м.Полтаві рада про поділ майна, що перебуває у спільній власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою.\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~Ухвалою Ленінського районного суду м.Полтави від 19.03.2018 року зустрічний позов [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , треті особи: Виконавчий комітет Полтавської міської ради, Подільська районна у м.Полтаві рада про поділ майна, що перебуває у спільній власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою об`єднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , треті особи: Виконавчий комітет Полтавської міської ради, Подільська районна у м. Полтаві рада про поділ домоволодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та поділ земельної ділянки та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, виділ частки нерухомого майна в натурі в одну окрему одиницю права та виділення в користування земельної ділянки. Ухвалою суду від 18.05.2018 року провадження у справі було зупинено на час проведення додаткової судової земельно-технічної та судової будівельно-технічної експертиз. 29 серпня 2018 року до суду надійшов висновок експерта №46 від 26.08.2018 року додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи. Позивач за первісним позовом - відповідач за зустрічними позовами [PERSON] в судове засідання не з`явився, доручивши представляти свої інтереси адвокату Рябоконь О.В. Представник позивача за первісним позовом адвокат Рябоконь О.В. в судове засідання не з`явився, попередньо надавши заяву про розгляд справи без його участі та участі його довірителя, а також заяву про уточнення позовних вимог. Уточнений позов прохав задовольнити в повній мірі. \~\~\~\~\~\~\~Відповідач за первісним позовом позивач за зустрічним позовом [PERSON] та її представник в судове засідання не з`явилися, попередньо надавши заяви про розгляд справи без їх участі та уточнену позовну заяву, зазначивши, що позовні вимоги за зустрічним позовом підтримують у повному обсязі.\~ \~ \~ \~ \~Відповідачі за первісним позовом позивачі за зустрічним позовом [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явилися, надавши суду заяви про слухання справи за їх відсутності та доручивши представляти свої інтереси адвокату Шелудяковій І.Ю. Представник відповідачів за первісним позовом - позивачів за зустрічним позовом [PERSON] , [PERSON] адвокат Шелудякова І.Ю. в судове засідання не з`явилася, попередньо надавши заяву про розгляд справи за її відсутності та заяву про уточнення позовних вимог. Уточнений позов прохала задовольнити в повній мірі. Представник виконавчого комітету Полтавської міської ради подав до суду клопотання про розгляд справи без участі представника. Представник Подільської районної у м. Полтаві рада в судове засідання не зявився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, при винесенні рішення покладався на розсуд суду. Суд, дослідивши письмові докази, що є в матеріалах справи, повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, проаналізувавши надані докази, вважає, що позов [PERSON] та зустрічний позов [PERSON] , зустрічний позов [PERSON] , [PERSON] є такими, що підлягають до задоволення за наступних обставин. Статтею 13 ЦПК України\~визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог\~ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 81 ЦПК України передбачено,що кожна сторона повиннадовести тіобставини,на яківона посилаєтьсяяк напідставу своїхвимог ізаперечень.Докази подаютьсясторонами таіншими особами,які берутьучасть усправі.Доказування неможе ґрунтуватисяна припущеннях. Відповідно до\~ст. 264 ЦПК України\~під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Отже, суд розглядає справу за наявними у справі доказами, які надані сторонами. Суд сприймає як достовірні та такі, що не потребують доказуванню обставини, що визнаються сторонами,\~зокрема, що позивачу за первісним позовом - [PERSON] відповідно до договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Полєжаєвою Н.П. від 07.04.2014 року та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний № 20121208 від 07.04.2014 року належить 47/120 частини домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Співвласниками інших частин даного домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та померлий [PERSON] (1/120 частка). Згідно договору купівлі-продажу від 22 лютого 2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Матвєєнко В.О., зареєстрованого в реєстрі № 378, відповідачі за первісним позовом - позивачі за зустрічним позовом : [PERSON] та [PERSON] , придбали у [PERSON] в рівних частках 3/10 частини жилого будинку з відповідною частиною надвірних побудов, по 3/20 частини кожний, що знаходиться в [ADDRESS] та в цілому складається із : А-1 житловий будинок, жилою площею 74, 1 кв.м., загальною площею 136,00 кв.м., Б сарай, б сарай, В - гараж, Г вбиральня, Д вбиральня, Е гараж, а2 погріб, № 1- огорожа, № 2 колодязь питний, № 3 трубопровід. Право власності зареєстровано в КП «Полтавське бюро технічної інвентаризації» в реєстровій книзі № 42, номер запису 48, реєстраційний номер: 12386128. Відповідачу за первісним позовом позивачу за зустрічним позовом [PERSON] відповідно свідоцтва про спадщину за законом серії АА №977888 виданого державним нотаріусом третьої Полтавської державної нотаріальної контори Шендрик Т.А. 10.03.1999 року належить 3/10 частки житлового будинку з частиною надвірних будівель за адресою: [ADDRESS] в КП Полтавське бюро технічної інвентаризації в реєстровій низі №42 № запису 48 реєстраційний номер б/н. Відповідно до технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок інвентарний № 6213, реєстровий № 42-48, виготовленого ПП Полтавського БТІ «Інвентаризатор» від 12.04.2016 р. житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] складається із: житлового будинку літ. «А-1»; прибудови літ. «а»; тамбура літ. «а1»; тамбура літ. «а4»; тамбура літ. «а5»; прибудови літ. «а6»; прибудови літ. «а7»; прибудови літ. «а8»; навісу літ. «а9»; сараю літ. «Б»; сараю літ. «б»; гаража літ. «В»; вбиральні літ. «Г»; гаража літ. «Е»; погріба літ. «а2»; огорожі №1; колодязя питного №2; трубопроводу №3; воріт огорожі №4; огорожі №6; воріт огорожі №7; огорожі №9; огорожі №10; огорожі №11; воріт огорожі №13; огорожі №14; огорожі №12. Житловий будинок літ. «А-1» складається із квартир №1, №2, №3. Квартира №1 складається із наступних приміщень: коридор 1-1 площею 2.8 м2, кухня 1-2 площею 6.9 м2, кімната 1-3 площею 7.5 м2, кімната 1-4 площею 21.9 м2, передпокій 1-5 площею 9.5 м2, ванна 1-6 площею 3.9 м2, тамбур V площею 1.9 м2. Загальна площа складає 54.4 м2, в т.ч. житлова - 29.4 м2. Квартира № [ADDRESS] складається із наступних приміщень: коридор 2-1 площею 2.7 м2, кухня 2-2 площею 6.0 м2, кімната 2-3 площею 12.5 м2, кімната 2-4 площею 8.5 м2, санвузол 2-5 площею 3.8 м2, тамбур ІV площею 2.3 м2, кімната 2-7 площею 6.5 м2. Загальна площа складає 42.3 м2, в т.ч. житлова - 27.5 м2. Квартира №3 складається із наступних приміщень: коридор 3-1 площею 2.9 м2, кімната 3-2 площею 14.9 м2, кімната 3-3 площею 8.4 м2, кухня 3-4 площею 8.9 м2, санвузол 3-5 площею 4.1 м2, тамбур 3-6 площею 3.0 м2. Загальна площа складає 42.2 м2, в т.ч. житлова - 23.3 м2. Таким чином, судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що позивачу за первісним позовом [PERSON] на праві спільної часткової власності належить 47/120 частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних побудов, розташованого за адресою: [ADDRESS] , а відповідачам [PERSON] та [PERSON] - 3/10 його частки в рівних частках (по 3/20 частки кожному), відповідачу [PERSON] 3/10 частки. Власником 1/120 частки, згідно довідки ПП Полтавського БТІ «Інвентаризатор» від 01.04.2016., № 2587 рахується померлий [PERSON] За даним домоволодінням закріплена на праві користування земельна ділянка, площею 938 кв.м., що підтверджується довідкою ПП Полтавського БТІ «Інвентаризатор» від 22.04.2016., № 3429. На момент розгляду справи земельна ділянка за адресою [ADDRESS] не є приватизованою і належить територіальній громаді м. Полтава в особі Полтавської міської ради в повному господарському віданні.\~ Як видно з документів долучених до первісної та зустрічних позовних заяв, житловий будинок збудований таким чином, що кожна із сторін користується відокремленою частиною будинку з самостійним входом.\~ Ідеальні частки були розподілені між співвласниками пропорційно до фактичної частини домоволодіння, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності, таким чином у власності кожного власника по суті знаходиться відокремлена квартира. Кожен власник користується та володіє такими приміщеннями будинку: Позивач за первісним позовом відповідач за зустрічними позовами [PERSON] користується та володіє 47/120 частки майна, до складу якої входить частина житлового будинку літ. «А-1» в складі приміщень: коридор 2-1 площею 2.7 м2, кухня 2-2 площею 6.0 м2, кімната 2-3 площею 12.5 м2, кімната 2-4 площею 8.5 м2, санвузол 2-5 площею 3.8 м2, тамбур ІV площею 2.3 м2, кімната 2-7 площею 6.5 м2.; загальною площею 42.3 м2, в т.ч. житловою - 27.5 м2; та господарські споруди: ворота огорожі №13, огорожа №11. Відповідачі за первісним позовом позивачі за зустрічним позовом [PERSON] та [PERSON] в рівних частках (по Ѕ частці кожен) користуються та володіють 3/10 часткою майна, до складу якої входить частина житлового будинку літ. «А-1,а,а7 а8а9,», що складається із приміщень: коридор 3-1 площею 2.9 м2, кімната 3-2 площею 14.9 м2, кімната 3-3 площею 8.4 м2, кухня 3-4 площею 8.9 м2, санвузол 3-5 площею 4.1 м2, тамбур 3-6 площею 3.0 м2. Загальна площа складає 42.2 м2, в т.ч. житлова - 23.3 м2; та господарські будівлі і споруди: сараї літ «Б, б»; колодязь №2; ворота огорожі №4,9, огорожа №1,10. Відповідач за первісним позовом позивач за зустрічним позовом [PERSON] користується та володіє належною їй 3/10 часткою майна, а також понад 10 років 1/120 часткою померлого [PERSON] , до складу яких входить частина житлового будинку літ. «А-1,а,а4,а1а2,», що складається із приміщень: коридор 1-1 площею 2.8 м2, кухня 1-2 площею 6.9 м2, кімната 1-3 площею 7.5 м2, кімната 1-4 площею 21.9 м2, передпокій 1-5 площею 9.5 м2, ванна 1-6 площею 3.9 м2, тамбур V площею 1.9 м2. Загальна площа складає 54.4 м2, в т.ч. житлова - 29.4 м2 та господарські будівлі та споруди: гаражі літ «В,Е»; вбиральня літ «Г»; трубопровід №3; ворота огорожі №7; огорожа №6; огорожа №12; огорожа № 14. Сторонами узгоджено порядок користування та володіння будинком та господарськими будівлями і спорудами, але угоди про спосіб виділення в натурі співвласникам [PERSON] та [PERSON] їх частки із спільного майна не досягнуто. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до висновку\~ додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 46 від 26.08.2018 року, складеного судовим експертом [PERSON] , виділити у самостійний об`єкт нерухомого майна технічно можливо лише 3/10 частки житлового будинку з частиною господарських будівель за адресою: [ADDRESS] , що належить на праві спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] . Згідно вищевказаного висновку експерта, частина житлового будинку літ. «А-1», що знаходиться в користуванні [PERSON] та [PERSON] має окремий вхід,\~необхідну сукупність житлових та підсобних приміщень, окремі джерела та лічильники отримання електроенергії, газу та інших комунальних послуг та відповідає вимогам ДБН в частині об`ємно-планувального рішення. Належна [PERSON] та [PERSON] 3/10 частка майна, до складу якої входить частина житлового будинку літ. «А-1,а,а7 а8а9,», що складається із приміщень: коридор 3-1 площею 2.9 м2, кімната 3-2 площею 14.9 м2, кімната 3-3 площею 8.4 м2, кухня 3-4 площею 8.9 м2, санвузол 3-5 площею 4.1 м2, тамбур 3-6 площею 3.0 м2. Загальна площа складає 42.2 м2, в т.ч. житлова - 23.3 м2, та господарські будівлі і споруди: сараї літ «Б.б»;колодязь №2;ворота огорожі №4,9; огорожа №1,10 відповідає нормативно-технічними вимогами та складає окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні ст. 181 цього Кодексу та п. 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 р. № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них в окремий об`єкт нерухомості. При цьому об`єкт не втрачає свого цільового призначення. Розмір земельної ділянки, що закріплюється за новим (виділеним) об`єктом складає 282 м2 (на плані зафарбовано в зелений колір). Частки [PERSON] та [PERSON] в самостійному об`єкті при цьому складають: [PERSON] . Ѕ частина; Дущенко О.Б. Ѕ частина. Таким чином, за результатами проведеного дослідження експерт робить висновок, що виділити у самостійний об`єкт нерухомого майна технічно можливо лише 3/10 частки житлового будинку з частиною господарських будівель за адресою: [ADDRESS] , що належить на праві спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] . Водночас, у зв`язку з наявністю земельної ділянки спільного користування, [PERSON] та [PERSON] виділити належні їм частки житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами в окремі одиниці не представляється можливим. При виділенні 3/10 частки нерухомого майна, що належить [PERSON] та [PERSON] в самостійний об`єкт, частки співвласників житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] зміняться та будуть мати вигляд: Коваленко Н.В. 37 /84 частки; [PERSON] 47/84 частки. Виходячи зі змісту загальних засад регулювання права власності, що встановлені ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у ст. 317 ЦК України. Згідно ч.1, ч.2\~ст. 319 ЦК України\~власникові належать права володіння,користування та\~\~розпорядження\~\~своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Стаття 321 ЦК України\~закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений\~ст. 41 Конституції України. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом. Статтею 355 ЦК України визначено, що майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (ч. 1 ст. 356 ЦК України). Отже, право спільної часткової власності це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою вправі власності на спільне майно у цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дробному виразі. Відповідно до\~ст. 358 ЦК України\~право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Що стосується існуючої в співвласника правомочності розпорядження спільним майном, то вони передбачені в ст. ст.\~364,\~367 ЦК України\~як способи реалізації цієї правомочності, при здійсненні якої передбачена ч. 4 ст. 358 ЦК України умова не є обов`язковою. Так, відповідно до ч. 1\~ст. 364 ЦК України\~співвласник має право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч. 2\~ст. 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання (ч. 2\~ст. 364 ЦК України). Частиною 3 вказаної статті передбачено, що у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Таким чином, у разі виділу співвласник отримує свою частку у майні в натурі і вибуває зі складу учасників спільної власності. За всіма іншими співвласниками спільна власність при виділі частки зберігається. Тобто, при виділі частки із спільного майна одного із співвласників, одночасно змінюються ідеальні частки тих співвласників, у яких спільна часткова власність на це майно залишається, оскільки виділ припиняє відносини спільної часткової власності лише для співвласника, який виділяється, а частки інших співвласників учасників спільної часткової власності мають бути розподілені таким чином, щоб їх арифметична сума складала одиницю. Зазначене повністю узгоджується з п. 6.10 Глави 1 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства\~юстиції України\~22.02.2012\~ № 296/5, яким визначено, що укладення договору про виділ частки в натурі припиняє спільну часткову власність для особи (осіб), частка якої виділяється за цим договором. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~п.п.\~б п.\~2\~постанови Пленуму\~Верховного суду\~України «Про\~практику застосування\~судами законодавства,\~що регулює\~право приватної\~власності громадян\~на жилий\~будинок» №\~7\~від 4\~жовтня 1991\~року,\~судам \~підвідомчі \~спори,\~ пов`язані\~з правом\~приватної власності на жилий будинок, зокрема: про виділ частки з будинку (поділ будинку), що є спільною власністю (частковою чи сумісною). \~ \~ \~ \~Згідно з роз`ясненнями, що містяться в п. 6 вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України, при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. \~ \~ \~ \~В абз.4 п. 7 та п. 8 Постанови «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», Пленум Верховного суду України визначено, що при поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. Різні господарські будівлі (літні кухні, сараї тощо) є підсобними будівлями і складають з будинком одне ціле. \~ \~ \~ \~Виходячи з аналізу змісту норм ст.ст.\~183,\~358,\~364,\~379,\~380,\~382 ЦК України\~ виділ часток (поділ) житлового будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. У ч. 2\~ст. 364 ЦК України\~передбачено, що виділ в натурі частини неподільної речі є юридично неможливим. Суд приходить до висновку, що перешкодою у виділенні частки, що належить відповідачам за первісним позовом позивачам за зустрічним позовом [PERSON] та [PERSON] , як власникам 3/10 частини домоволодіння, із об`єкта спільної часткової власності може виступати тільки неподільність речі, тобто майна, що перебуває у спільній частковій власності. У відповідності до ч. 2\~ст. 183 ЦК України\~неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення. Об`єкт нерухомого майна, що знаходиться в спільній частковій власності, можливо виділити в натурі в окрему одиницю нерухомого майна без втрати його цільового призначення, що відповідно до вимог ч. 1\~ст. 183 ЦК України, характеризує об`єкт нерухомого майна в цілому, як річ, що ділиться. Відповідно до ч. 1\~ст. 183 ЦК України\~до подільних відносяться речі, які внаслідок розподілу в натурі не змінюють свого цільового призначення. Таким чином, спірне майно є подільною річчю і не змінить свого цільового призначення у разі виділу в окремий об`єкт нерухомого майна, з подальшою можливістю присвоєння окремої адреси, належної [PERSON] та [PERSON] (по Ѕ частці кожному) 3/10 частки житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , у складі приміщень житлового будинку літ. «А-1» : коридор 3-1 площею 2.9 м2, кімната 3-2 площею 14.9 м2, кімната 3-3 площею 8.4 м2, кухня 3-4 площею 8.9 м2, санвузол 3-5 площею 4.1 м2, тамбур 3-6 площею 3.0 м2, загальною площею - 42.2 м2, в т.ч. житловою - 23.3 м2 та господарські будівлі і споруди: сараї літ «Б, б, Б1, Б2»;колодязь №2; ворота огорожі №4,9, огорожа №1,10. З огляду на те, що виділ частки майна, що є об`єктом спільної часткової власності, у натурі між співвласниками припиняє право спільної часткової власності щодо цих співвласників, а особа набуває право власності на виділене майно з державною реєстрацією такого права у встановлених законом випадках, до задоволення підлягає позовна вимога за зустрічним позовом [PERSON] та [PERSON] про припинення права спільної часткової власності на належну [PERSON] та [PERSON] 3/10 частку житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , у складі приміщень житлового будинку літ. «А-1»: коридор 3-1 площею 2.9 м2, кімната 3-2 площею 14.9 м2, кімната 3-3 площею 8.4 м2, кухня 3-4 площею 8.9 м2, санвузол 3-5 площею 4.1 м2, тамбур 3-6 площею 3.0 м2, загальною площею - 42.2 м2, в т.ч. житловою - 23.3 м2 та господарські будівлі і споруди: сараї літ «Б, б, Б1, Б2»; колодязь №2;ворота огорожі №4,9, огорожа №1,10,- для кожного із співвласників: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] Між тим, у разі виділу співвласник отримує свою частку у майні в натурі і вибуває зі складу учасників спільної власності, за всіма іншими співвласниками спільна власність при виділі частки зберігається. З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необхідність визначення часток інших співвласників ( [PERSON] та [PERSON] ) житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами по [ADDRESS] (після виділу 3/10 частини нерухомого майна, що належить [PERSON] та [PERSON] в самостійний об`єкт нерухомого майна), у вигляді: Коваленко Н [PERSON] В. 37/84 частки до складу якої входить частина житлового будинку літ. «А-1,а,а4,а1а2,», що складається із приміщень: коридор 1-1 площею 2.8 м2, кухня 1-2 площею 6.9 м2, кімната 1-3 площею 7.5 м2, кімната 1-4 площею 21.9 м2, передпокій 1-5 площею 9.5 м2, ванна 1-6 площею 3.9 м2, тамбур V площею 1.9 м2. Загальна площа складає 54.4 м2, в т.ч. житлова - 29.4 м2 та господарські будівлі та споруди: гаражі літ «В,Е»; вбиральня літ «Г»; трубопровід №3; ворота огорожі №7; огорожа №6; огорожа №12; огорожа № 14; [PERSON] 47/84 частки до складу якої входить частина житлового будинку літ. «А-1» в складі приміщень: коридор 2-1 площею 2.7 м2, кухня 2-2 площею 6.0 м2, кімната 2-3 площею 12.5 м2, кімната 2-4 площею 8.5 м2, санвузол 2-5 площею 3.8 м2, тамбур ІV площею 2.3 м2, кімната 2-7 площею 6.5 м2.; загальною площею 42.3 м2, в т.ч. житловою - 27.5 м2; та господарські споруди: ворота огорожі №13, огорожа №11. Щодо вимог про визначення порядку користування земельною ділянкою між сторонами, необхідно зазначити наступне. Судом встановлено, що житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] розташований на неприватизованій земельній ділянці площею 938 кв.м., кадастровий номер не присвоювався. Вказана земельна ділянка закріплена за даним домоволодінням на праві користування, що підтверджується довідкою ПП Полтавське БТІ «Інвентаризатор» від 22.04.2016 року за № 3429. За правилами ст.ст.\~88,\~120 ЗК України\~землекористувач має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення. У володіння і користування виділяється земельна ділянка, яка відповідає належній частці землекористувача у житловому будинку на час виникнення спільної часткової власності. Добровільно дійти згоди щодо порядку користування земельною ділянкою, що розташована за вищезазначеною адресою, сторони не змогли, а тому змушені були звернутися до суду з вказаними вище позовами. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 11 постанови Пленуму «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок» одночасно з розв`язанням спору про право власності на будинок, виділ частки або встановлення порядку користування конкретними приміщеннями, суд може також вирішити позов, якщо він заявлений, про порядок використання і розпорядження земельною ділянкою між громадянами, яким жилий будинок належить на праві спільної власності. Пунктом 21 постанови Пленуму Верховного Суду України \~ \~ \~ \~№ 7 від 16.04.2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», якщо до вирішення судом спору між співвласниками жилого будинку розмір часток у спільній власності на земельну ділянку, на якій розташовані будинок, господарські будівлі та споруди, не визначався або вона перебувала у користуванні співвласників і ними не було досягнуто угоди про порядок користування нею, суду при визначенні частини спільної ділянки, право на користування якою має позивач (позивачі), слід виходити з розміру його (їх) частки у вартості будинку, господарських будівель та споруд на час перетворення спільної сумісної власності на спільну часткову чи на час виникнення останньої. У правовій позиції, викладеній у постанові ВСУ від 15.05.2017 року у справі № 6-841цс16 визначено, відповідно до частини першої статті 318 ЦК України кожен власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Однак право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Зазначені положення щодо користування власністю цілком повинні застосовуватись до майнових прав на майно (зокрема, до права користування земельною ділянкою). Відтак право користування земельною ділянкою визначається відповідно до часток кожного з власників нерухомого майна, яке знаходиться на цій земельній ділянці, якщо інше не було встановлено домовленістю між ними. Однак, у будь якому випадку наявне в однієї особи право не може порушувати права іншої особи (частина п`ята статті 319 ЦК України). Отже, при вирішенні спору, визначаючи варіанти користування земельною ділянкою, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. Таким чином, при визначенні частин спільної ділянки, право на користування якими матимуть [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , суд виходить з розміру їх часток у будинковолодінні та погодженої позиції сторін по справі з приводу порядку користування земельною ділянкою. У рамках розгляду даної справи ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 18.05.2018 року було призначено додаткову судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу. Згідно висновку додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 46 від 26.08.2018 року, проведеної судовим експертом [PERSON] , визначено один додатковий варіант порядку користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Суд вважає за необхідне визначити порядок користування земельною ділянкою відповідно до додаткового варіанту порядку користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: [ADDRESS] , який визначений висновком експерта № 46 від 26.08.2018 року. Враховуючи наведене вище, суд вважає за доцільне задовольнити позовні вимоги сторін, виділивши в натурі частину житлового будинку належну [PERSON] та [PERSON] , визнавши право власності за ними на окремий об`єкт нерухомого майна, припинивши право спільної часткової власності на належну [PERSON] та [PERSON] 3/10 частку житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані за адресою: [ADDRESS] для кожного із співвласників, визначити частки інших співвласників житлового будинку : [PERSON] та [PERSON] , після виділу 3/10 частини нерухомого майна, що належить [PERSON] та [PERSON] в самостійний об`єкт нерухомого майна та визнання права власності в порядку набувальної давності за [PERSON] на 1/120 частку будинку та господарських будівель, належних померлому громадянину [PERSON] , перелічивши його характеристики, а також визначити порядок користування земельною ділянкою за додатковим варіантом експертизи. На підставі викладеного,

Outcome: approved