Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-02 00:00:00

У травні 2016 року [PERSON] звернулася до суду із заявою про перегляд рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19.01.2015 року у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON] про виділ земельної ділянки. Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 19.01.2015 року позовні вимоги [PERSON] задоволені. Здійснено виділ [PERSON], [INFO], уродженці міста Житомира, ідентифікаційний номер [NUMBER], що зареєстрована в [ADDRESS], в натурі 1/2 частини земельної ділянки по [ADDRESS], загальною площею 0,1000 га, кадастровий номер [NUMBER] у відповідності до даних державного акту [NUMBER] від 11.03.2005р., згідно якого виділити: - [PERSON] 500 кв.м. земельної ділянки, - у спільній частковій власності [PERSON] і [PERSON] залишити 500 кв.м. земельної ділянки. Лінію розподілу прокласти наступним чином: ●від точки А, яка розташована на межі домоволодіння з боку вулиці Обухівської на відстані 13,49 м. від лівої межі, паралельно лівій межі 29,41 м. у точку Б; ●від точки Б паралельно тильній межі ділянки 4,85 м. в точку В; ●від точки В в точку Г, розташовану на тильній межі ділянки на відстані 6,62 м. від лівої межі. Право спільної часткової власності на виділену [PERSON] в натурі 1/2 частини земельної ділянки по [ADDRESS], що складає 500 кв.м. - припинити. Виділені [PERSON] і [PERSON] 500 кв.м. земельної ділянки по [ADDRESS] - залишено у спільній частковій власності. Ухвалою Апеляційного суду міста Києва рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 січня 2015 року залишено без змін. У своїй заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, [PERSON] просить скасувати рішення суду від 19.01.2015 року у зв'язку з технічною помилкою судового експерта при виборі варіантів розподілу спірної ділянки, внаслідок чого, фактичні площі спірних земельних ділянок не відповідають рішенню суду. Посилаючись на викладені обставини, відповідач [PERSON] в своїй заяві просить скасувати рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19.01.2015 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити її позовні вимоги та здійснити розподіл спірної ділянки, відповідно до запропонованого комунальним підприємством «Київський інститут земельних відносин». В судовому засіданні представник заявника і позивачка заяву підтримали в повному обсязі, просив суд про її задоволення. В судове засідання [PERSON] та [PERSON] не з'явились, про дату та місце судового засідання були повідомлені належним чином. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку про те, що заява [PERSON] про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу 1/2 частини житлового будинку від 11.09.2003р. є власником 1/2 частини житлового будинку по [ADDRESS] в місті Києві, а відповідачі мають у власності по 1/4 частині цього будинку кожний, що підтверджується рішенням Ленінградського районного суду м.Києва від 13.12.2000р., яке ухвалою Апеляційного суду м.Києва від 25.04.2001р. залишено без змін, в задоволенні касаційної скарги на дане рішення було відмовлено ухвалою Верховного суду України від 31.08.2001р. Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку від 11.03.2005р. [PERSON] є власником 1/2 частини земельної ділянки [NUMBER] по [ADDRESS] в місті Києві з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, а [PERSON] і [PERSON] є власниками по 1/4 частині кожний цієї земельної ділянки. В матеріалах справи є витяги з технічного паспорту спірної земельної ділянки зі схемами користування нею. Як вказувала представник позивачки, [PERSON] неодноразово пропонувала відповідачам вирішити питання щодо виділу її частини зі спірної земельної ділянки в натурі, у зв'язку з чим неодноразово зверталась до відповідачів усно та письмово, в підтвердження чого надала суду листи, але мирним шляхом вирішити питання їй не виявилось за можливе. Дані обставини встановлені рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 19 січня 2015 року. Відповідно до ч.1 ст. 361 ЦПК України, рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами. Згідно п.1 ч.2 ст.361 ЦПК України, підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 361 ЦПК України, підставами для перегляду рішення у зв'язку із нововиявленими обставинами є також скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду. Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» від 30.03.2012 року № 4, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК). Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Згідно п.4 вказаної Постанови, вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішуються судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим. Згідно з частиною третьою статті 60 ЦПК доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі та щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виник спір, а тому підставою для скасування судового рішення є не всі невідомі на час розгляду справи обставини, а лише ті, які входять до предмета доказування у справі (стаття 179 ЦПК). Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 21 січня 2014 року була призначена судова будівельно-технічна експертиза. 17.10.2014 року була проведена судова будівельно-технічна експертиза №1660/14-43, згідно висновків якої технічно можливими є два варіанти виділу позивачу в натурі 1/2 частини земельної ділянки по [ADDRESS] в місті Києві, які описані в описовій частині висновку та зображені схематично в додатках. Рішенням суду проведено наступний виділ земельної ділянки по [ADDRESS] в місті Києві: - [PERSON] 500 кв.м. земельної ділянки, - у спільній частковій власності [PERSON] і [PERSON] залишити 500 кв.м. земельної ділянки. Лінію розподілу прокласти наступним чином: ●від точки А, яка розташована на межі домоволодіння з боку вулиці Обухівської на відстані 13,49 м. від лівої межі, паралельно лівій межі 29,41 м. у точку Б; ●від точки Б паралельно тильній межі ділянки 4,85 м. в точку В; ●від точки В в точку Г, розташовану на тильній межі ділянки на відстані 6,62 м. від лівої межі. При виконанні рішення суду заявником встановлено, що земельна ділянка [PERSON] збільшиться на 35,55 кв.м., а фактична площа відповідачів змегшиться на 35,45 кв.м., що не відповідає рішенню суду та Державному акту від 11.03.2005 року серії КВ № 125315. Листом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз повідомлено, що у висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 17.10.2014 року № 1660/14-43, зокрема у варіанті № 2 виділу ? частини земельної ділянки по [ADDRESS] у місті Києві, виконаного судовим експертом КНДІСЕ допущені неточності і надано доопрацьованим варіант № 2 виділу ? частини земельної ділянки по [ADDRESS] в місті Києві. Суд вважає доводи [PERSON] про перегляд рішення за нововиявленими обставинами обґрунтованими. Згідно з ч.3 ст.10 ЦПК України та ч.ч.1, 4 ст.60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Тобто, сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що обставини, на які посилаються [PERSON], є нововиявленими та істотними. На підставі наведеного суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, в зв'язку з чим відповідно до ч.2 ст.365 ЦПК України скасовує рішення суду від 19.01.2015 року та постановляє нове рішення про задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved