Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-06 00:00:00

У червні 2016 року представником позивача - [PERSON] на підставі довіреності від 28.01.2016 року [PERSON] до суду подано вище вказану позовну заяву до відповідача Закутинецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Бердичівського районного нотаріального округу [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини тривалістю в 1 (один) місяць. Позов мотивується тим, що після смерті рідної тітки позивача - [PERSON], [INFO], яка померла 29.09.2010 року у віці 84 роки (свідоцтво про смерть серії 1-ТП № 152173) відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Закутинецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області (державний акт на право приватної власності на землю серії ПІ-ЖТ № 002587 від 03.04.2002 року). 11 лютого 2016 року постановою № 43/02-31 приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу [PERSON] позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON], мотивуючи відсутністю факту прийняття спадщини позивачем після [PERSON] Вказаний вище строк в шість місяців для прийняття спадщини пропущений позивачем у в'язку з тим, що всі наявні в нього документи не підтверджували той факт, що покійна [PERSON] була його рідною тіткою, тобто рідною сестрою його батька- Підгорського П.І. 22 квітня 2016 року рішенням Бердичівського міськрайонного суду було встановлено факт, що покійна [PERSON] приходиться позивачу рідною тіткою. Інших спадкоємців, крім позивач, після смерті [PERSON] немає. У звязку з вище викладеним, позивач просить суду визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини з поважних причин. В судове засідання представник позивача не зявилась, надала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, позовну вимогу підтримала, просила суд її задовольнити з наведених у позові підстав. Представник відповідача в судове засідання не зявився, надав суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав, не заперечила проти їх задоволення. Третя особа, що не заявляє самостійних вимог в судове засідання не зявилась, надала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, позовну вимогу підтримала, не заперечила проти їх задоволення з наведених у позові підстав. В зв'язку з неявкою в судове засідання сторін розгляд справи проводиться відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України. Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, ознайомившись з матеріалами цивільної справи та проаналізувавши їх у сукупності, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до статті 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень та не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частинами 1 та 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Враховуючи вище викладене, суд вважає за можливим визначити позивачу додатковий строк тривалістю в 1 (один) місяць для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved