Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-23 00:00:00

У травні 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] . Позивач мотивувала позовні вимоги тим, що її мати [PERSON] померла [INFO] . Після її смерті відкрилась спадщина на житловий будинок, що розташований у [ADDRESS] та земельну ділянку, площею 0,0811 га, на якій розташований цей будинок. Мати за свого життя склала заповіт від 17 вересня 2010 року, відповідно до якого вона заповіла зазначене вище нерухоме майно позивачці. Після смерті матері [PERSON] є єдиним спадкоємцем першої черги за заповітом, інших спадкоємців немає. В установлений законом шестимісячний термін позивачка не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини по тій причині, що не знайшла жодний документів на спадкове майно, вважала, що ці документи втрачені і розпочала поновлювати їх. Проте, нещодавно вона випадково знайшла документи серед маминої постільної білизни. Коли позивачка звернулась до Ржищівської міської державної нотаріальної контори із заявою щодо оформлення спадщини, державний нотаріус листом вих. № 79/01-16 від 15 травня 2020 року повідомила про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропущено шестимісячний строк на прийняття цієї спадщини. При цьому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання такої заяви може бути вирішено судом. Позивачка просила визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . У судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримувала та просила їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Згідно зі свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] від 27 вересня 2018 року встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] (а.с. 6). Покійна [PERSON] є матір`ю позивачки [PERSON] (а.с. 7). Відповідно до заповіту від 17 вересня 2010 року встановлено, що [PERSON] на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження, - все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла своїй дочці [PERSON] (а.с. 8). [PERSON] належало майно: житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , та земельна ділянка, площею 0,0811 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджено свідоцтвами про право власності (а.с. 9, 10). Згідно з довідкою виконавчого комітету № 05-01-14/122 від 21 травня 2020 року встановлено, що [ADDRESS] (а.с. 11). Відповідно до листа Ржищівської міської державної нотаріальної контори № 79/01-16 від 15 травня 2020 року встановлено, що [PERSON] в установлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини не подавала. Спадкова справа не відкрита. Відкрити спадкову справу та видати свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно, яке залишилось після померлої [PERSON] можливо при умові визначення судом додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини (а.с. 12). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1223, 1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Судом було встановлено, що позивачка є дочкою спадкодавця, спадкодавець [PERSON] на випадок своєї смерті заповіла все свої майно дочці [PERSON] , проте вона не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк, у зв`язку із втратою документів на майно. У зв`язку із цим строк подання заяви про прийняття спадщини був пропущений. Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позивачка [PERSON] з поважних причин, тобто через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно, пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті своєї матері [PERSON] , представник відповідача - Ржищівської міської ради Київської області у судове засідання не з`явився, заперечень проти позову не подавав, тому є підстави для задоволення позовних вимог та визначення строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Outcome: approved