Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-11 00:00:00

У травні 2017 року [PERSON] звернулась в порядку окремого провадження до суду із заявою про розірвання шлюбу в порядку ч.3 ст. 234 ЦПК України. При цьому, зазначає, що причинами розпаду сімї стали різні погляди на сімейне життя, трата почуття любові та взаємоповаги один до одного, що призвело до фактичного відчуження. Також вказує, що чоловік засуджений і відбуває покарання призначене за вироком Бобринецького районного суду від 01 листопада 2016 року у виді 10 років позбавлення волі. В судове засідання заявник не зявилася, надала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, в якій свою заяву про розірвання шлюбу підтримала, просила її задовольнити. Після розірвання шлюбу залишити прізвище «Скітібог». Заінтересована особа [PERSON] надіслав до суду письмову заяву, в якій не заперечував проти розірвання шлюбу. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що заява підлягає задоволенню за таких підстав. Судом встановлено, що 05 серпня 2006 року між заявником [PERSON] та заінтересованою особою [PERSON] зареєстровано шлюб Відділом реєстрації актів цивільного стану Жовтоводського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 180 (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про народження, виданого 24.10.2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Петрівського районного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 06 від даного шлюбу вони мають неповнолітню дитину дочку [PERSON], [INFO] (а.с.8). Відповідно до свідоцтва про народження, виданого 18.09.2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану Жовтоводського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 336 від даного шлюбу вони мають неповнолітню дитину сина [PERSON], [INFO] (а.с.9). Відповідно до свідоцтва про народження, виданого 20.07.2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Жовтоводського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 336 від даного шлюбу вони мають неповнолітню дитину доньку [PERSON], [INFO] (а.с.10). Вироком Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 01 листопад 2016 року [PERSON] було визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч. 2 ст. 115 КК України та йому призначено покарання у виді 10 (десяти) років позбавлення волі (а.с.25-27). Згідно до\~ст. 112 СК України\~суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення. Відповідно ч.3\~ст.234 ЦПК України, у порядку окремого провадження розглядаються також справи про розірвання шлюбу за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі. За змістом\~ст. 113 СК України\~особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Отже, приймаючи до уваги відсутність наміру заявника та заінтересованої особи на збереження шлюбу, а також те, що [PERSON] на даний час відбуває покарання у місцях позбавлення волі, що унеможливлює їх сумісне проживання та ведення спільного господарства, суд вважає причини, що спонукають [PERSON] наполягати на розірванні шлюбу обґрунтованими, тому подальше збереження шлюбу суперечить її інтересам та інтересам неповнолітніх дітей, що має істотне значення. За таких обставин, суд вважає\~заяву такою, що підлягає задоволенню. Оскільки заявник при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право залишити його після розірвання шлюбу. Крім того, ухвалою суду від 21.06.2017 року було частково задоволено клопотання заявника та відстрочено сплату судового збору. Оскільки на даний час судовий збір не сплачений, то згідно ч.2 ст. 82 та п.7 ст.235 ЦПК України його слід стягнути з заявника [PERSON] на користь держави. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved