Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-24 00:00:00

У червні 2016 року [PERSON] звернувся до суду із позовом про визнання права власності на спадкове майно, мотивуючи вимоги тим, що [INFO] в смт. Томашпіль Вінницької області померла його матір [PERSON], після смерті якої відкрилася спадщина до складу якої входить житловий будинок із надвірними будівлями та спорудами, розташований по [ADDRESS]. Спадкоємцями першої черги за законом залишився позивач та його сестра [PERSON], яка відмовляється від своєї частки у спадщині на користь позивача. Однак коли він звернувся з заявою до нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, то нотаріусом йому було відмовлено у зв'язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини та в зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу, а тому з даним позовом він вимушений звернутися до суду, який просить ухвалити рішення про визнання за ним права власності на вищевказане спадкове майно. В подальшому [PERSON] доповнив позовні вимоги, просив також встановити факт родинних відноси між ним та його матір'ю, оскільки під час підготовки документів було встановлено, що в свідоцтві про смерть ім'я матері зазначено як «[PERSON]», а в свідоцтві про його народження ім'я матері вказано як «[PERSON]». В судовому засіданні позивач [PERSON] позовну заяву підтримав, посилаючись на обставини зазначені в ній. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, надіслала на адресу суду заяву в якій просить розгляд справи провести у її відсутність, позовні вимоги визнає, не заперечує проти їх задоволення. Свідок [PERSON] в судовому засіданні підтвердила, що дійсно покійна [PERSON] є матір'ю позивача. Представник відповідача Кислицької сільської ради Томашпільського району Вінницької області в судове засідання не з'явився, однак голова сільської ради надіслав до суду заяву, згідно якої позов визнає в повному обсязі, просить справу розглянути за відсутності їх представника. Представник заінтересованої особи - Гнатківської сільської ради Томашпільського району Вінницької області в судове засідання не з'явився, по невідомій суду причині, про час та місце розгляду справи сільську раду було повідомлено завчасно та належним чином. Відповідно до ст. 197 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, оскільки сторони не з'явилися в судове засідання. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, прийшов до висновку про задоволення позову з таких підстав. Судом встановлено, що [INFO] в смт. Томашпіль Вінницької області померла [PERSON] (а.с. 5). Як вбачається із копії витягу з Державного реєстру правочинів від 22 квітня 2008 року [PERSON] належав житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами, розташований по [ADDRESS] (а.с.6). Згідно довідки виданої виконавчим комітетом Гнатківської сільської ради від 24 травня 2016 року № 330, після смерті [PERSON] спадкоємцем майна за законом залишилися [PERSON] та [PERSON] (а.с.10). Згідно довідки, виданої Томашпільською районною державною нотаріальною конторою №203/02-31 від 03 червня 2016 року у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON], [PERSON] відмовлено, у зв'язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини та відсутністю правовстановлюючого документу (свідоцтва про право власності на будинок) (а.с.13). Згідно повідомлення Томашпільської державної нотаріальної контори № 209/0116 від 09 червня 2016 року спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] не заведена (а.с. 19). Як вбачається з заяви [PERSON] від 27 травня 2016 року відповідач відмовилася від своєї частки у спадщині на користь позивача (а.с.11). Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно з ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1-3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За змістом книги шостої Цивільного кодексу України, прийняття спадщини - це акт, який поширюється на всі об'єкти спадкування водночас і свідчить про бажання скористатися правом на спадщину. До спадкоємця в момент виникнення правонаступництва переходять і ті права, які в цей час ще не були відомі. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно абзацу 3 пункту 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Крім того, позивач просить встановити факт родинних відносин між ним та [PERSON], а саме, що [PERSON], яка померла [INFO] є його матір'ю. Згідно ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Так, як вбачаєтсья з копії свідоцтва про смерть, копії Витягу з Державного реєстру правочинів ім'я матері позивача «[PERSON]», проте в свідоцтві про народження позивача мати записано як «[PERSON]» (а.с.4). Згідно довідки № 348 від 12 липня 2016 року, виданої виконавчим комітетом Гнатківської сільської ради [PERSON] та [PERSON] одна і та ж сама особа (а.с.28). Крім того, як вбачається з виписки із погосподарської книги № 4 за 1996-2000 роки по Гнатківській сільській раді ім'я матері позивача значиться як «[PERSON]» (а.с.29). Факт, що позивач [PERSON] є рідним сином [PERSON] підтверджується випискою із погосподарської книги, довідкою Гнатківськї сільської ради, а також показами свідка [PERSON] Метою встановлення заявленого факту є реалізація своїх прав спадкоємцем, а саме отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. Згідно ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За таких обставин суд приходить до висновку, про задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved