Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-22 00:00:00

У травні 2020 року позивачі звернулися до суду з позовом, в якому просили суд: \~ \~ \~ \~- стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 12039 грн.; \~ \~ \~ \~- стягнути з [PERSON] витрати на проведення незалежної експертної оцінки у розмірі 5000 грн.; \~ \~ \~ \~- стягнути з відповідача [PERSON] судові витрати. В обґрунтування позовних вимог позивачами зазначено, що вони є власниками квартири [ADDRESS] .11 січня 2020 року відбулося залиття належної їм квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] (квартира знаходиться над квартирою позивачів), про що 13.01.2020 року комісією КП «ЖИЛСЕРВІС-2» ДМР у складі старшого майстра [PERSON] та інженера 2-ї категорії [PERSON] складено Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). Комісією було встановлено, що на момент обстеження спостерігаються сліди залиття:кімната - стеля (шпалери) залиття 0.5 кв.м.;туалет - стеля 0.5 кв.м.;ванна - стеля (побілка) 1 кв.м.; кухня стеля (побілка) 4 кв.м.; на стінах 0,5 кв.м.; коридор стеля (шпалери) 0,5 кв.м. \~ \~ \~ \~Актом зафіксовано, що причину залиття встановити не вдалось, оскільки не було надано доступ до квартири [ADDRESS] . Після затоплення квартири відповідачі звернулися до сусідки, з вини якої сталося залиття, яка не є власницею квартири та усно відмовила позивачам у відшкодуванні шкоди, у зв`язку з чим позивачі звернулися до суду з позовною заявою. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні 19 листопада 2020 року представник позивачів, позовну заяву підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини зазначені у позовній заяві просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. В подальшому представник позивача в судові засідання не з`явився, через канцлярію суду подав письмову заяву про розглд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] , в судовому засіданні, представник відповідача адвокат Пітюренко Є.В., кожен окремо, проти задоволення позовної заяви заперечували в повному обсязі, заперечення викладені у відзиві на позовну заяву підтримали в повному обсязі. Зокрама зазначивши, що вартість ремонтних робіт є завищеною, вона могла б організувати проведення відновлювальних ремонтних робіт після затоплення квартири позивачів, за значно нижчою ціною. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] проти задоволення позовної заяви заперечувала в повному обсязі, просила суд у задоволенні позову відмовити в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник третьої особи ПП «Новомосковського бюро експертної оцінки» в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав пояснення до позовної заяви відповідно до яких вказана в таблиці порівняння площа оздоблення стелі різних приміщень квартири суттєво відрізняється від площі стелі, яка зазнала пошкоджень віц залиття по тій причині, що коли проводиться ремонт, то майстри вимушені зачищати, оброблювати та фарбувати усю поверхню стелі, так як, якщо вони зроблять тільки одну пляму, то це буде неякісна робота і пляма після ремонту буде виділятися на фоні всієї поверхні. Уся поверхня стелі потребує ремонту навіть тоді, коли пошкоджена тільки її частина. \~ \~ \~ \~Після збирання та обробки стелі, на думку оцінювача, вона повинна бути неоцноразово пофарбована стелевою фарбою для повної ліквідації наслідків затоплення. Оцінювач розраховує вартість виконання якісної роботи майстрів. \~ \~ \~ \~Стосовно великої кількості фарби, то в аналізі вказана сума за шт. Оцінювач вважав, що ціна в об`яві вказана за літр, тому він порахував 6 літрів фарби. Після затоплення треба декілька разів фарбувати поверхню стелі при виконанні якісної роботи майстрів. Кількість фінішної та стартової шпаклівки в мішках по 25-30 кг. в загальні кількості 18 мішків зумовлена тим, що на думку оцінювача після зачистки поверхонь може виникнути потреба шпаклювати поверхні стелі під фарбою та шпалерами декілька разів цля їх вирівнювання. Оцінювач розрахував вартість якісного ремонту. Стосовно 10 пачок клею для шпалер, то тут виникла помилка замість 1 клею оцінювач помилково порахував 10. Це зумовлено виключно людським фактором та є механічною помилкою. В цілому,\~оцінювач обгрунтовано\~вважає,\~що вартісний\~результат розрахунку\~в 12039 грн., який вирахуваний в Звіті про оцінку в результаті застосування порівняльного підходу згіцно Національного стандарту «Загальні основи оцінки майна і майнових прав», затверцжений постановою КМУ від 10.09.03 №1440, цілковито адекватно відображає витрати потерпілої сторони на повне всебічне усування насліцків залиття жилої квартири (послуги майстрів, вартість оздоблювальних матеріалів, прибирання та вивозу міття). Крім тоо представник третьої особи подав до суду письмову заяву про розгляд справи за відсуності представника. \~ \~ \~ \~Представник третьої особи КП «ЖИЛСЕРВІС 2» Дніпровської міської ради в судове засідання не з`явився надавши через канцелярію суду письмову заяву про розгляд справи за відсутності представника. \~ \~ \~ \~У поданих письмових поясненнях представником третьої особи зазначено, що в акті про залиття зазначено все, відповідно чинного на той час законодавства. Актом встановлено факт залиття, встановлено «винну» квартиру за номером [INFO] , оскільки фізична особа, яка там проживає, не відчинила нам двері. Заступник начальника має право на підпис документів зазначеного зразка. Значення поверхів не має суттєвого значення, оскільки квартира [ADDRESS] . Встановити причини аварії не вдалося можливим, оскільки особа, яка проживає у квартирі, не відчинила представникам КП та мешканцям залитої квартири двері. Потрапити у житло не було встановленої законом можливості. Винна сторона не відчинила двері свого помешкання, тому підпис її відсутній. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, заперечення відповідача [PERSON] та її представника, заперечення відповідача [PERSON] , дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, приходить до висновку, що позовна заява підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Судом встановлено відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 14 червня 1993 року квартира за адресою: [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] та [PERSON] (арк.с.8). За цією ж адресою в квартирі [ADDRESS] , що розташована на поверх вище від квартири позивачів, проживає відповідач [PERSON] , квартира на праві власності належить [PERSON] , [INFO] , на підставі договору дарування квартири від 10 березня 2016 року (арк.с.69,70). Відповідно до Акту про залиття, аварію, що трапилась в системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 13.01.2020 року, затвердженого заступником директора КП «Жилсервіс 2» ДМР Я.А. Майдан, складеного комісією у складі: старшого майстра [PERSON] , інженера 2 категорії [PERSON] , 11.01.2020 року в будинку [ADDRESS] у квартирі [INFO] відбулось залиття з квартири [ADDRESS] . На момент обстеження в квартирі спостерігаються сліди залиття: кімната стеля (шпалери) залиття 0,5 кв.м.; туалет стеля 0,5 кв.м.; ванна стеля (побілка 1 кв.м.; кухня стеля (побілка) 4 кв.м., на стінах 0,5 кв.м., коридор стеля (шпалери) 0,5 кв.м. Причиною аварії є: не встановлено, на момент виїзду працівників підрядної організації для встановлення причин залиття необхідно доступ до квартири [ADDRESS] . Доступ до квартири не надано (арк.с.7). Відповідно до звіту про оцінку вартості матеріального збитку від пошкодження оздоблення приміщень житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття за адресою: [ADDRESS] , від 19 березня 2020 року, ймовірна ринкова вартість матеріального збитку від пошкодження оздоблення та меблів приміщень житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття, за адресою: [ADDRESS] , за результатами оцінки складає 12039 грн. (сума з округленням), з яких вартість робіт 6176 грн. 40 коп., вартість матеріалів 5862 грн. 02 коп. (арк.с.13-36). За проведення оцінки збитку майна [PERSON] сплачено 5000 грн., що підтверджується квитанцією № 0.0.1656280423.1 (арк.с.9). Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Відповідно до ч. 2 ст. 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з п. 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 8 серпня 1992 року № 572 (зі змінами від 24 січня 2006 року № 45) власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до ч. 2 ст.11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст.ст. 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди слід встановити наявність у діях винної особи усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки), ступінь її вини у розумінні ст. 1193 ЦК України. При цьому, встановлення прямого причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність є причиною, а збитки, яких зазнала потерпіла особа, - наслідком такої протиправної поведінки. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину.\~За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Питання про наявність або відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і шкодою має бути вирішено судом шляхом оцінки усіх фактичних обставин справи. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитківу результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України закріплено\~загальне правило розподілу обов`язків з доказування,\~а саме\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, у тому числі випадків наявності підстав звільнення від доказування. Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права. Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір. Судом встановлено, що саме з квартири відповідача відбулося залиття квартири позивачів 13 січня 2020 року, яке є предметом спору, при чому в скудовому засіданні, зокрема, відповідач [PERSON] факт залиття кварири позивачів, не заперечувала. Акт про залиття є одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди і зазначені в ньому обставини відповідачем не спростовані, а отже у сукупності зі звітом про оцінку завданих збитків є належним доказом факту завдання шкоди майну позивачів внаслідок залиття квартири. Посилання відповідача [PERSON] на те, що АКТ від 13.01.2020 року є неналежним доказом наявності її вини у залитті квартири позивачів безпідставні, оскільки він відповідає основним критеріям його форми, встановленій наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», та в ньому містяться такі вихідні дані як: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт; місце, де трапилось залиття; подія, що трапилась; наслідки залиття; а також причини залиття. При цьому, суд враховує, що складений АКТ повністю підтверджений письмовими поясненнями поданими представником третьої особи КП «Жилсервіс 2» Дніпровської міської ради. Тобто, наданий позивачами АКТ за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачем, не спростовані. Отже,\~суд приходить\~до висновку,\~що відповідачем\~ [PERSON] \~не спростовано\~належними та\~допустимими доказами\~своєї вини\~у залитті\~квартири позивачів,\~клопотання про\~проведення відповідних\~судових експертиз,\~нею не\~заявлено,\~та не\~надано інших\~доказів щодо\~розміру спричиненої\~позивачам шкоди,\~хоча це\~є її\~процесуальним обов`язком,\~оскільки у\~спірних правовідносинах\~діє презумпція\~заподіювача шкоди. При цьому, безпосепредньо, в судовому засіданні відповідач [PERSON] не заперечувала факт залиття квартири позивачів, а лише зазначала, що не погоджується з родміром шкоди. Відповідно до ст. 319 ЦК України власність зобов`язує.\~Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 151 ЖК Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Відповідно до приписів ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» на споживача покладено обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; своєчасного проведення підготовки помешкання та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; допущення у приміщення квартири представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку. Системний аналіз зазначених положень законодавства у взаємозв`язку зі ст. 1166 ЦК України дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. Відповідно до ст. 1192 ЦК України З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.\~Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:\~1) письмовими, речовими і електронними доказами;\~2) висновками експертів;\~3) показаннями свідків. Оскільки\~факт залиття квартири, фактично, сторони не заперечували, розмір завданої шкоди відповідачем під час розгляду справи, не спростований, в матеріалах справи наявний\~ звіт про оцінку збитків, складений 19 березня 2020 року ПП «Новомосковське бюро експертної оцінки», який наданий позивачем і відповідна судова експертиза не призначалась за клопотанням відповідача, з урахуванням письмових пояснень наданих представником ПП «Новомосковське бюро експертної оцінки», який складений звіт підтримав, зазначивши про технічну помилку у проведеному розрахунку необхідних будівельних матеріалів для проведення ремонту, вказавши що замість 10 пачок клею для шпалер необхідно використання 1 пачки клею, суд приходить до висновку, що дане зазначення про технічну помилку не є підставою для повної відмови в задоволенні позовних вимог, та можливості коригування завданої суми збитку шляхом простого математичного підрахунку, та вважає, що на користь позивачів слід стягнути матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири у сумі 11391 грн. 32 коп. (12039 648 (вартість 9 пачок клею для шпалер = 11391 грн. 32 коп.). Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.\~До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу;\~пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Оплата послуг з незалежної оцінки майнового збитку на загальну суму 5000 грн. підтверджується договором № 2003-2 від 13 березня 2020 року, АКТом прийому передачі наданих послуг від 13 березня 2020 року, відповідно до яких варість оцінки складає 5000 грн. Таким чином, з відповідача [PERSON] слід стягнути на користь [PERSON] 5000 грн. на відшкодування витрат понесених позивачем на проведення незалежної оцінки збитку майна. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК\~ з [PERSON] на користь [PERSON] слід стягнути витрати зі сплати судового збору у сумі 840 грн. 80 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial