Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-30 00:00:00

У травні 2019 року [PERSON] звернувся в суд з зазначеним позовом до [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми, встановлення графіку побачень. Свої вимоги мотивував тим, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, від якого мають трьох синів: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . 16 листопада 2018 року рішенням суду шлюб розірвано. Після розірвання шлюбу діти залишилися проживати з матір`ю. Між ним та відповідачем була досягнута усна домовленість про безперешкодне спілкування та відвідування ним дітей. Він свою частину домовленостей виконує сумлінно, добровільно сплачує аліменти на дітей. Разом з тим, відповідач чинить перешкоди йому у спілкуванні з дітьми. У зв`язку з цим, він звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області з заявою про встановлення режиму побачень та способу участі у вихованні дітей. Проте, жодної відповіді зі служби він не отримав. Просив суд ухвалити рішення, яким зобов`язати відповідача не чинити йому перешкод у спілкуванні з дітьми та визначити спосіб його участі у вихованні та спілкуванні з дітьми, зокрема: - побачення два рази на місяць: у першу та третю неділю з 11 години 00 хвилин до 19 години 00 хвилин без участі матері; - два тижні на літніх канікулах без часті матері. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30 травня 2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі. У січні 2020 року позивач подав до суду клопотання, з якого вбачається, що він просить частково змінити предмет позову. Просить суд ухвалити рішення, яким визначити спосіб його участі у вихованні та спілкуванні з дітьми, зокрема: - побачення другої п`ятниці кожного місяця з 13 години 30 хвилин до 18 години 30 хвилин без участі матері; - побачення четвертої суботи кожного місяця з 11 години 00 хвилин до 19 години 00 хвилин без участі матері; - два тижні на літніх канікулах без часті матері (а.с. 57). Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30 січня 2020 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30 січня 2020 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті. Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30 червня 2020 року Печерську районну в місті Києві державну адміністрацію Орган опіки та піклування залучено до участі в якості третьої особи. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30 червня 2020 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 20 листопада 2020 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 21 грудня 2020 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31 серпня 2021 року замінено третю особу - Києво-Святошинську районну державну адміністрацію Київської області Служба у справах дітей на її правонаступника - Бучанську районну державну адміністрацію Київської області Служба у справах дітей. У судовому засіданні позивач підтримав заявлений позов та просив його задовольнити з урахуванням висновку Печерської районної в місті Києві державної адміністрації Орган опіки та піклування від 21 квітня 2021 року. Відповідач у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась. Конверт повернувся до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 160). Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Відповідач заяву про зміну місця свого проживання до суду не подавала. У матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву відповідача, з якого вбачається, що вона просить позов [PERSON] задовольнити частково (а.с. 35-39). Зазначено, що жодних угод щодо порядку спілкування з дітьми з позивачем не укладалось, всі домовленості мали усний характер. Позивач систематично ухилявся від виплати аліментів на дітей, надані останнім квитанції підтверджують одноразову та епізодичну оплату деяких потреб дітей. У зв`язку з цим, вона звернулась до суду з позовом про стягнення з [PERSON] аліментів та рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 30 травня 2019 року її позов було задоволено. Твердження позивача про те, що вона чинить йому перешкоди у спілкуванні з дітьми, не відповідають дійсності. Вона неодноразово зверталась до відповідача з пропозиціями варіантів часу для зустрічі з дітьми, проте її усні звернення позивачем ігнорувались. У зв`язку з цим, вона звернулась з відповідною заявою до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області Служба у справах дітей. Вона погоджується надавати позивачу можливість спілкуватися з дітьми кожної суботи місяця в проміжок часу з 11 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин та під час літніх канікул протягом двох тижнів за умови постійної присутності батька поруч із дітьми. Крім того, просить зобов`язати позивача під час літніх канікул та довготривалого перебування дітей з ним, регулярно надати їй інформацію щодо місцезнаходження дітей та стану їх здоров`я. Крім того, у судовому засіданні 17 вересня 2020 року відповідач надавала свої пояснення щодо позову. Треті особи у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с. 157-159). Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу сторони мають трьох синів: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] (а.с. 10-12). 16 листопада 2018 року рішенням Солом`янського районного суду м. Києва шлюб між сторонами розірвано (а.с. 17-18). Встановлено та не заперечувалось учасниками судового розгляду, що сторони проживають окремо, а їх діти на даний час мешкають з відповідачем у справі. Відповідно до ст. 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Згідно з ч. 1 ст. 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Позивач у судовому засіданні зазначив, що відповідачем створюються йому перешкоди в спілкуванні з дітьми, він позбавлений можливості брати участь у вихованні синів, обмежений у побаченнях з ними. Стороною відповідача у відзиві на позовну заяву зазначено, що твердження позивача про те, що вона чинить йому перешкоди у спілкуванні з дітьми, не відповідають дійсності. Вона неодноразово зверталась до відповідача з пропозиціями варіантів часу для зустрічі з дітьми, проте її усні звернення позивачем ігнорувались. У зв`язку з цим, вона звернулась з відповідною заявою до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області Служба у справах дітей.. Позивачем на підтвердження заявлених вимог надані письмові докази. 02 січня 2019 року [PERSON] була подана до Служби у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області заява про встановлення режиму побачень та способу участі у вихованні дітей (а.с. 16). З позову вбачається, що жодної відповіді зі служби [PERSON] не отримав. Також, позивач 23 вересня 2018 року звертався з заявою до Чайківського відділення поліції Києво-Святошинського ВП ГУ НП у Київській області, в якій зазначав про агресивне відношення відповідача до нього під час його візиту з метою передання дітей для прогулянки (а.с. 14). Згідно з ч. 2 ст. 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Оцінивши надані сторонами пояснення, суд приходить до висновку, що між сторонами виникають суперечності, пов`язані з участю батька в вихованні дітей, та він має перешкоди в спілкуванні з ними. У такому випадку вимога позивача про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дітей ґрунтується на законі. З наданого суду висновку органу опіки та піклування Печерської районної у місті Києві державної адміністрації від 21 квітня 2021 року № 105/01-672/В-140 вбачається, що орган опіки та піклування вважає за доцільне визначити способи участі [PERSON] у спілкуванні з малолітніми дітьми: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , таким чином: - першої та третьої неділі кожного місяця з 11 години до 19 години; - два тижня в період літніх канікул без участі матері дітей (а.с. 146-147). Позивач у судовому засіданні погодився з висновком органу опіки та піклування та просив визначити саме такі способи його участі у спілкуванні з дітьми. Суд вважає, що зазначений висновок не містить заборони на побачення батька з дітьми. Висновок зроблений відповідним держаним органом з урахуванням інтересів дітей та на підставі вивчення обставин взаємовідносин сторін та їх дітей. Вирішуючи питання про способи участі батька у житті дітей, суд вважає, що участь позивача у вихованні синів має відбуватись першої та третьої неділі кожного місяця з 11 години до 19 години, а також, можливим є проведення спільного часу з дітьми протягом двох тижнів у період літніх канікул без участі матері дітей. Позивач має право на участь у вихованні дітей і в інший час, проте його відвідування в такому випадку мають відбуватись за попередньою домовленістю з матір`ю дітей та за її згодою. Відповідно до ч. 1 ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню. З урахуванням задоволення позову, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 768 гривень 40 копійок.

Outcome: approved