Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-04 00:00:00

У червні 2019 року позивачі звернулися до суду з позовною заявою, в якій просили стягнути з відповідача на користь [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 32\~469 грн., моральну шкоду у розмірі 10\~000 грн.; на користь [PERSON] моральну шкоду у розмірі 5\~000 грн., витрати на правничу допомогу у розмірі 20\~500 грн., витрати пов`язані з проведенням експертизи у розмірі 1\~200 грн.; на користь [PERSON] моральну шкоду у розмірі 5\~000 грн.; на користь [PERSON] моральну шкоду у розмірі 5 000 грн.; на користь кожного з позивачів судові витрати у вигляді сплаченого судового збору. В обґрунтування позову вказують, що 24.02.2019 року у [ADDRESS] , де згідно довідки № 5570 про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 20.03.2019 року зареєстровано 6 осіб, з яких постійно проживають у вказаній квартирі: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , відбулося залиття квартири розташованої на 5-му поверсі п`ятиповерхового будинку з горища будинку (технічного поверху) про, що мешканцями буд. [ADDRESS] комісійно було складено Акт про наслідки залиття жилого приміщення від 24.02.2019 року. Згідно вказаного Акту, обстеженням квартири [ADDRESS] встановлено, що внаслідок залиття з горища в квартирі [ADDRESS] розташованій на 5-му поверсі постраждали стеля, шпалери на стінах, двері, розетки, лампа на кухні. Причиною залиття, за допомогою аварійної служби, визнано прорив труби опалення на технічному поверсі. При цьому комісією заактовано порушення норм технічної експлуатації будівлі, що виразилося у наявності гнилих труб на технічному поверсі. Вказаний акт разом з заявою про факт залиття з проханням направити комісію для складення акту по завданому битку, ліквідувати хомути на трубах опалення та замінити труби опалення на технічному поверсі із стари на нові, а також відшкодувати матеріальний збиток завданий внаслідок залиття, було подано 25.02.2019 року до КП «Жилсервіс-2» ДМР, про що свідчить відповідний штамп про прийняття заяви. За вказаною заявою, комісія КП «Жилсервіс-2» ДМР вийшла з обстеженням квартиру [ADDRESS] , про що складено Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання від 01.03.2019 року. Згідно вказаного акту від 01.03.2019 року комісією встановлено наступні наслідки залиття: житлова кімната спостерігаються сліди залиття на стелі ~ 9 кв.м.; спальна кімната спостерігаються сліди залиття на стелі ~ 2 кв.м., на стінах та відкосах біля вікна місяцями; кухня спостерігаються сліди залиття на стелі ~ 2 кв.м.; на стінах місцями відшарування шпалер; коридор спостерігаються сліди залиття стеля ~ 3 кв.м., на стінах. При цьому, Актом встановлено, що причиною аварії що трапилась є витік води з мереж центрального опалення. З метою визначення розміру матеріальної шкоди завданої залиттям вказаної вище квартири, [PERSON] звернулася до ПП «Новомосковське бюро експертної оцінки» із відповідною заявою про проведення оцінки. Звітом встановлено ймовірну вартість матеріального збитку у розмірі 32\~469 грн. Саме відповідач, який є балансоутримувачем, як виконавець надання послуг з утриманням будинку та прибудинкової території був зобов`язаний забезпечити якісне утримання житлового будинку [ADDRESS] , своєчасно проводити контроль за технічним станом житлового фонду включаючи внутрішньо будинкові системи, вживати заходів по попередженню та уникненню аварійної ситуації, а саме розриву труби опалення на даху житлового будинку, що призвело до залиття квартири [ADDRESS] за вказаною адресою внаслідок витоку води з мереж центрального опалення та пошкодження майна позивача 1. Відтак, обґрунтовано відповідач є відповідальною особою за спричинені внаслідок аварії збитки через невиконання ним обов`язків щодо належного утримання внутрішньо будинкової системи опалення, що призвело до залиття квартири володільцем якої є позивач 1. Саме вказана протиправна поведінка відповідача призвела до завдання матеріальної та моральної шкоди позивачам, а саме: в частині матеріальної шкоди до реальних збитків пов`язаних з необхідністю понесення витрат на відновлення житла до стану, що передував затопленню, а моральна шкода до дискомфорту та порушення спокою кожного з позивачів, погіршення настрою, що призвело до психологічного розладу та нервових переживань, внаслідок чого, був порушений нормальний образ життя позивачів. Що вказує на наявність одночасного факту завдання шкоди та причинний зв`язок між діями відповідача та завданою шкодою. Позивачі зазнали моральної шкоди, внаслідок залиття квартири з вини відповідача, так як приміщення квартири мають сліди від затоплення, які створюють дискомфорт та порушують спокій кожного з позивачів, погіршують настрій, що проводить до психічного розладу та нервових переживань, внаслідок чого, був порушений нормальний образ життя позивачів, які проживають у залитій квартирі та їм спільно довелося вдаватись до додаткових зусиль для організації свого життя та відновлення пошкодження майна до попереднього стану. Приймаючи до уваги конкретні обставини справи, розмір та характер заподіяної матеріальної шкоди, виходячи з глибини душевних страждань кожного з позивачів, враховуючи вимоги розумності та справедливості можливо дійти висновку, що [PERSON] , як володільцю пошкодженого майна заподіяна моральна шкода і її відшкодування у розмірі 10\~000 грн. буде достатньо сатисфакцією; [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] також заподіяно моральну шкоду внаслідок затоплення помешкання у якому вони постійно мешкають і її розмір оцінюється ними у 5\~000 грн. по кожній з осіб. 9 жовтня 2019 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якій зазначає, що проти позовних вимог категорично заперечує. Зазначає, що позивачами надано звіт про оцінку вартості матеріального збитку від пошкодження оздоблення та меблів приміщень житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття, згідно з яким ринкова вартість матеріального збитку складає 32\~469 грн., проте в даному звіті не зазначено перелік питань, що були поставлені експерту та відсутня будь-яка інформація про попередження експерта про відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Отже, звіт про оцінку матеріального збитку від пошкодження оздоблення та меблів приміщення квартири [ADDRESS] , не є належним доказом у справі. Щодо причин залиття квартири, то відповідачем відповідно до вимог чинного законодавства було складено акт від 01.03.2019 року, що підписаний представником відповідача та позивачем 2, в якому зазначено, що трапився витік води з мереж центрального опалення в результаті чого, сталося залиття квартир. Причини витоку ані Актом від 01.03.2019 року, ані наданими позивачами до суду доказами не встановлено. Акт від 24.02.2019 року, що був складений виключно мешканцями будинку [ADDRESS] , не відповідає вимогам норм чинного законодавства та відповідно, не може вважатися належним Актом про залиття. Отже, твердження викладені в даному акті не є достатнім доказом щодо винних у залитті осіб. Позивачами не надано належних та достатніх доказів вини відповідача у спричиненні шкоди майну позивачів та обґрунтування суми збитків. КП «Жилсервіс-2» не було вчинено жодних неправомірних дій, внаслідок яких належному позивачам майну було заподіяно матеріальної шкоди. Експлуатація будинку здійснюється відповідно до вимог чинного законодавства. Щодо моральної шкоди, то зазначає, що сума моральної шкоди не підтверджується жодними доказами та обґрунтовується виключно твердженнями позивачів. Таким чином, відсутні будь-які підстави для задоволення позовних вимог. 20 жовтня 20199 року від представника відповідачів до суду надійшла відповідь на відзив, в якій він зазначає, що позивачі категорично не погоджуються з відзивом на позовну заяву, оскільки твердження відповідача стосовно начебто неналежності як доказу звіту про оцінки вартості матеріального збитку від пошкодження оздоблення приміщень житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття, безпідставні, оскільки звіт про оцінку завданих збитків не є висновком експерта в розумінні ст. 102-108 ЦПК України. Звіт про оцінку вартості матеріального збитку від пошкодження оздоблення приміщень житлової квартири, внаслідок залиття за адресою: [ADDRESS] від 29.03.2019 року є належним доказом. Посилання відповідача, що Акт про залиття не містить причини залиття, не є обґрунтованим, оскільки акт про наслідки залиття жилого приміщення від 24.02.2019 року є письмовим доказом у справі, який містить дані про обставини, що мають значення для вирішення спору, до того ж причина залиття була встановленою за допомогою викликаної аварійної служби і саме аварійна служба вказала причиною витоку води з мереж центрального опалення прорив труби на технічному поверсі. При цьому комісією заактовано порушення норм технічної експлуатації будівлі, що виразилося у наявності гнилих труб на технічному поверсі. Відповідно до відповіді на адвокатський запит від 24.05.2019 року № 3/17-2405, наданої Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради управителем будинку [ADDRESS] призначено КП «Жилсервіс-2», яке надає послуги з управління багатоквартирним будинком. Таким чином, саме КП «Жилсервіс-2» мав забезпечити якісне утримання житлового будинку, своєчасно проводити контроль за технічним станом житлового фонду включаючи внутрішньо будинкові системи. У судовому засіданні позивач [PERSON] підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити у повному обсязі. Представник позивачів у судовому засіданні також підтримав позовні вимоги просив їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, але разом з відзивом просив справу розглянути без участі представника, та у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. Вислухавши позивачку та представника позивачів, свідків, вивчивши матеріали справи та оглянувши диск з відеофіксацією, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до частин першої та другої\~статті 22 ЦК України,\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (частина перша та друга\~статті 23 ЦК України). У судовому засіданні було встановлено, що [PERSON] здійснює право володіння та користування квартирою [ADDRESS] . Відповідно до довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні осіб № 5570, виданої 20 березня 2019 року, у квартирі [ADDRESS] , зареєстровані та постійно проживають: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Відповідно до Акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 1 березня 2019 року, складеного комісією у складі старшого майстра Дець О.М., інженера 2 категорії Замула В.В., погодженого заступником директора КП «Жилсервіс-2» ДМР Майдан Я.А., встановлено, що 24.02.2019 року у квартирі [ADDRESS] , відбулося залиття з горища будинку. Житлова кімната спостерігаються сліди залиття на стелі ~ 9 кв.м.; спальна кімната спостерігаються сліди залиття на стелі ~ 2 кв.м., на стінах та відкосах біля вікна місяцями; кухня спостерігаються сліди залиття на стелі ~ 2 кв.м.; на стінах місцями відшарування шпалер; коридор спостерігаються сліди залиття стеля ~ 3 кв.м., на стінах. Причина аварії, що трапилась є витік води з мереж центрального опалення. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 N 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. На підтвердження позовних вимог позивачі надали належні та допустимі докази, які підтверджують факт залиття їхньої квартири, зокрема комісійний акт, який складено із додержанням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, яким зафіксовано, зокрема, сам факт залиття, а також причини залиття та завдані пошкодження. Крім того, факт залиття квартири [ADDRESS] та причини залиття, у судовому засіданні підтвердили також свідки [PERSON] та [PERSON] , які зазначили, що на власні очі вони бачили, як у квартирі позивачів зі стелі текла вода у зв`язку з поривом на горищі труби опалення. Вода була у всіх кімнатах. Відповідно до ч. 1\~ст. 76 ЦПК України,\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2\~ст. 75 ЦПК України). Згідно з ч. 1\~ст. 1166 ЦК України,\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Відповідно до листа Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради № 3/17-2405 від 24.05.2019 року, балансоутримувачем житлового будинку [ADDRESS] є Комунальне підприємство «Жилсервіс-2». Згідно рішення виконавчого комітету Дніпровської міської ради від 28.12.2017 року № 1069 «Про призначення управителів багатоквартирних будинків» управителем цього будинку було призначено КП «Жилсервіс-2» ДМР, яке надає послугу з управління багатоквартирним будинком [ADDRESS] . Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 N 76, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору. Згідно з ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг належать: 1)\~житлова послуга\~-\~послуга з\~управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньо будинкових систем (крім обслуговування внутрішньо будинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку. З вищевикладеного, вбачається, що саме відповідач КП «Жилсервіс-2» як балансоутримувач мав забезпечити якісне утримання житлового будинку [ADDRESS] , своєчасно проводити контроль за технічним станом житлового фонду включаючи внутрішньо будинкові системи, вживати заходів по попередженню та уникненню аварійної ситуації. Відтак, у зв`язку з нездійсненням саме відповідачем технічного обслуговування внутрішньо будинкової системи опалення, позивачам було завдано матеріальної шкоди, а тому відповідач має нести відповідальність за завдану шкоду. Згідно з Звітом про оцінку вартості матеріального збитку від пошкодження оздоблення приміщень житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття за адресою: [ADDRESS] , від 29 березня 2019 року складеного ПП «Новомосковське бюро експертної оцінки», ймовірна ринкова вартість матеріального збитку від пошкодження оздоблення приміщень житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття за адресою: [ADDRESS] , та на дату оцінки складає 32\~469 грн. Постановою Пленуму Верховного суду України № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~роз`яснено судам, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої бути протиправними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина особи. Зважаючи на\~вищевикладене,\~оцінюючи належність,\~допустимість і\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів в\~їх сукупності,\~враховуючи обставини,\~на які\~посилається позивач\~як на\~підставу для\~задоволення позову,\~а саме\~твердження щодо\~того,\~що залиття\~квартири сталось\~з вини\~відповідача,\~які\~\~знайшли своє\~підтвердження у\~судовому засіданні,\~оскільки ґрунтуються\~на належних,\~допустимих і\~достовірних доказах,\~суд приходить\~до висновку\~про задоволення\~позовних вимог\~в частині\~відшкодування позивачу\~ [PERSON] \~матеріальної шкоди у розмірі 32\~469 грн. Крім того, як зазначають позивачі, в результаті залиття квартири з вини відповідача, позивачам було спричинено і моральну шкоду, яка полягає в порушенні нормального користування майном, зокрема негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження квартири водою, порушення звичайного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для організації свого життя та відновлення своєї квартири. Заподіяну моральну шкоду позивач [PERSON] , як володілець пошкодженого майна, оцінює в грошовому вимірі у розмірі 10 000 гривень., позивачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у розмірі 5\~000 грн. на кожну з осіб. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до\~ст.\~23\~ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я;\~ 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п. 9\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири завдало позивачам негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань, порушення їхнього звичного способу життя. Враховуючи обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд приходить до висновку, що розмір\~завданої позивачам\~моральної шкоди\~пред`явлений до\~стягнення є\~завищеним,\~а тому\~позовні вимоги\~в цій\~частині підлягають\~частковому задоволенню,\~зі стягненням з відповідача на користь позивачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] моральної шкоди у розмірі 1\~000 грн. на кожного з позивачів. Що стосується вимог позивача [PERSON] щодо відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу, то вони підлягають частковому задоволенню по наступним підставам. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Як передбачено ч. 1, 2 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Згідно з ч. 3\~ст. 137 ЦПК України,\~для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування по справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання правових послуг та інші), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки). Для визначення розміру компенсації витрат на правову допомогу стороною повинен бути наданий розрахунок із зазначенням часу, який був витрачений на виготовлення документів правового характеру, а також дані щодо фактично понесених і документально підтверджених витрат на правову допомогу. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, у тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Тобто, законодавець пов`язує можливість відшкодування витрат на професійну правничу допомогу із здійсненням даних витрат стороною у справі. Верховний Суд у своїй Постанові від 03 травня 2018 року в справі № 372/1010/16-ц дійшов висновку, що якщо стороною буде документально доведено, що нею понесені витрати на правову допомогу, а саме, надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат, стороні на\~\~користь якої ухвалено судове рішення. Позивачем [PERSON] на підтвердження понесених нею витрат на правничу допомогу було надано розрахунок судових витрат, з якого вбачається, що розмір гонорару за складання позовної заяви склав 4\~000 грн. На підтвердження оплати даної послуги надано Договір про надання правової допомоги, рахунок від 30.05.2019 року, квитанцію про сплату 05-1 від 30.05.2019 року. Що стосується інших витрат на правову допомогу, а саме: представництво адвокатом в одному судовому засіданні 2\~000 грн., відповідь на відзив 5\~000 грн., клопотання 3 шт. по 2\~500 грн. кожне, адвокатський запит 2\~000 грн., то суд не може достовірно встановити з наявних в матеріалах справи документів, що фактично такі послуги дійсно надавалися, оскільки не надано суду позивачем та його представником розрахунок часу витраченого на підготовку вказаних документів чи виконання послуги, а зазначений розмір витрат не є обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову. Таким чином, суд приходить до висновку, що у судовому засіданні знайшов підтвердження факт здійснення витрат на правову допомогу у розмірі 4\~000 грн., тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь [PERSON] витрати на правову допомогу у розмірі 4\~000 грн. Крім того, як вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] замовляла проведення експертизи для визначення ринкової вартості заподіяної шкоди майну внаслідок залиття квартири вартість якої становить 1\~200 грн., які також необхідно стягнути з відповідача на корсить позивача [PERSON] . Також, відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України,\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позовні вимоги задоволено частково, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача судовий збір пропорційно до задоволених вимог. Крім того, при подачі позову позивачем [PERSON] було заявлено дві вимоги манового та немайнового позову, а сплачено лише за одну. Тому, також з відповідача КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради на користь держави необхідно стягнути судовий збір за немайнову вимогу у розмірі 768 грн. 40 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial