Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-28 00:00:00

У травні 2020 року позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду із позовом про визнання права власності в порядку спадкування. В обґрунтування позову посилались на те, що їхньому батькові - [PERSON] , померлому [INFO] , на праві приватної власності належить 32/100 частин житлового будинку та земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] . Вони у встановлений законом строк звернулись до Шостої дніпровської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, а згодом і з заявами про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом. Проте нотаріусом Шостої дніпровської державної нотаріальної контори було прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії - відмову у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом, у зв`язку з чим вони вимушені звернутися до суду з даним позовом (а.с.1-3, 29-32). Ухвалою від 07.05.2020 року було відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, а також витребувано з Шостої дніпровської державної нотаріальної контори завірену належним чином копію спадкової справи №518/2016 заведену після смерті [PERSON] , померлого [INFO] та витребувано з Комунального підприємства «Дніпровське міське бюро технічної інвентаризації» Дніпровської міської ради інформацію кому і на підставі яких правовстановлюючих документів належить домоволодіння та земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] (а.с.25). Ухвалою суду від 16.07.2020 закрито підготовче провадження по справі та справу призначено до розгляду по суті (а.с.123). В судовому засіданні 29.07.2020 року представник позивачів Іваненкова Н.М. підтримала позовну заяву з підстав, викладених в уточненій позовній заяві. Позивачі підтримали представника та уточнену позовну заяву. Представник відповідача - територіальна громада в особі Дніпровської міської ради заперечувала проти задоволення позовної заяви з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. В судовому засідання допитано [PERSON] в якості свідка, яка зазначила, що її батько [PERSON] був одружений з її матір`ю. Вони розлучились коли їй було 5 років. В неї є брат - [PERSON] , який народився від іншого шлюбу її батька. З батьком вона бачилась, він не потребував стороннього догляду, про інших неповнолітніх або малолітніх дітей не повідомляв. Їх викликали до Самарського районного суду м. Дніпропетровська через встановлення факту проживання однією сім`єю [PERSON] та її батька. Проте рішення по справі прийнято не було та запропоновано [PERSON] звернутись до суду із позовом. Більше [PERSON] вона не бачила, [PERSON] до неї не зверталась, на зв`язок не виходила. Спільних дітей у [PERSON] та її батька немає, про це [PERSON] також зазначила у своїй заяві про прийняття спадщини. В судовому засіданні також було допитано в якості свідка [PERSON] , який пояснив, що з батьком періодично бачився, останній раз було це за місяць до смерті батька та за два місяці до смерті батька. Про [PERSON] батько нічого не розповідав, проте як йому відомо, [PERSON] була підлеглою його батька і саме через неї було розірвано попередні шлюби батька. На момент смерті батько у зареєстрованому шлюбі не перебував, малолітніх або неповнолітніх дітей не мав, стороннього догляду не потребував. Свідок зазначив, що про смерть батька йому стало відомо від знайомого. Після цього він подзвонив на батьків номер телефону, слухавку підняла [PERSON] та сказала, що батько йому передзвонить. Звісно, він вже не передзвонив. З [PERSON] бачились у суді. Після цього її не бачив та вона не намагалась з ним зв`язатись. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] дала наступні покази. Вона є матір`ю [PERSON] . Шлюб між нею і [PERSON] було розірвано. Між ними було укладено угоду, відповідно до якої вона не стягувала з нього аліменти, виплачувала йому його долю за квартиру, а він не претендує на квартиру. Періодично бачились із ним. Про новий шлюб або про дітей, які б на момент смерті [PERSON] могли успадкувати спадщину, їй не відомо. Суд, вислухавши учасників судового розгляду, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . Внаслідок його смерті відкрилась спадщина на 32/100 частини будинку за адресою: [ADDRESS] , що належали померлому на підставі договору дарування від 07.07.2000, зареєстрованого у комунальному підприємстві «Дніпровське міське бюро технічної інвентаризації» Дніпровської міської ради та на земельну ділянку площею 0,0547 га, що на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-ДП №009935 від 05.09.2002 належала [PERSON] . Спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] є позивачі - [PERSON] та [PERSON] . В матеріалах спадкової справи наявна заява подана 17.08.2016 [PERSON] , зазначивши що « [INFO] помер мій чоловік», а також «Сповіщаю, що інших спадкоємців немає». 10.10.2016 нотаріусом Шостої дніпропетровської державної нотаріальної контори Черненко Іриною Миколаївною було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії [PERSON] - у зв`язку з тим, що неможливо установити факт родинних відносин із померлим [INFO] [PERSON] . На підставі даної постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії 06.12.2016 [PERSON] звернулась до Самарського районного суду м. Дніпропетровська із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме про встановлення факту проживання однією сім`єю із [PERSON] , померлим [INFO] . Ухвалою Самарським районним судом м. Дніпропетровська від 26.04.2017 заяву [PERSON] було залишено без розгляду і роз`яснено право подати позов на загальних підставах. В матеріалах справи містяться відповіді на запити про надання публічної інформації представника позивачів до Самарського районного суду м. Дніпропетровськ (за місцем проживання [PERSON] ), Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська (за місцезнаходженням нерухомого спадкового майна) та до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська (за місцем проживання позивачів) зроблених з метою отримати відомості чи перебувала або перебуває на розгляді в цих судах позовна заява [PERSON] про встановлення факту проживання її однією сім`єю із [PERSON] , що помер [INFO] і якщо так, то який номер справи. У всіх відповідях зазначено, що така позовна заява в провадженнях судів не перебувала та не перебуває. Окрім того, судом також було зроблено запит до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська та отримано відповідь, що позовна заява [PERSON] про встановлення факту проживання із спадкодавцем не перебуває та не перебувала у провадженні суду. Також, в матеріалах справи містяться принт-скрини з сайту «Судова влада України», які також підтверджують відсутність звернення [PERSON] із позовною заявою до будь-якого суду за можливою підсудністю для підтвердження факту проживання однією сім`єю та/або інших справ стосовно спадкового майна після [PERSON] 06.02.2020 державним нотаріусом Шостої дніпровською нотаріальної контори Гайворонською Тетяною Олександрівною було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою було відмовлено позивачам у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом оскільки для видачі вказаних свідоцтв необхідно з`ясувати відомості стосовно кола спадкоємців. Окрім того, заявниками не було подано правовстановлюючого документу - державного акта на право приватної власності на землю від 05.09.2002 (номер державної реєстрації 039615). Таким чином, спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] є позивачі - [PERSON] та [PERSON] . Згідно вимог ст.ст.1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця. Статтею 1264 ЦК України зазначено, що у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців Статтею 1225 ЦК України передбачено право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка необхідна для їх обслуговування, якщо інший її розмір не визначений заповітом. Відповідно до ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Таким чином, [PERSON] більше ніж 3 роки не зверталась до суду із позовною заявою про встановлення факту її проживанні однією сім`єю без реєстрації шлюбу із спадкодавцем [PERSON] , відсутнє будь-яке рішення, стосовно цього питання, тому позивачі, як діти спадкодавця, спадкують у першу чергу. Інших спадкоємців судом не встановлено. Архівна копія державного акту про право власності на земельну ділянку, що належала померлому була надана судові. В такому разі вимоги позивачів знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, підтверджується письмовими доказами, копією наданої спадкової справи, показами допитаних свідків. Оскільки при спадкуванні за законом частки у спадщині вважаються рівними, то 32/100 частин будинку [ADDRESS] підлягають поділу між двома спадкоємцями. Таким чином, 4/25 частин будинку [ADDRESS] успадковується [PERSON] та 4/25 частин вказаного будинку успадковує [PERSON] . Аналогічно і з земельною ділянкою за вказаною адресою - Ѕ земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] успадковує [PERSON] та Ѕ земельної ділянки за зазначеною адресою успадковує [PERSON] . Під час судового засідання позивачі бажали залишити сплату судового збору за ними.

Outcome: approved