Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-05 00:00:00

У червні 2017 року позивач звернувся до Індустріального районного суду м.Дніпропетровська з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, у розмірі 34815 грн. В обґрунтування позовної заяви зазначив, що позивач є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 20 жовтня 2016 року серії №4036. 07 червня 2017 року, з вище розташованої квартири №37, в якій проживає відповідач, відбулося залиття його квартири, що підтверджується відповідним актом про залиття квартири від 07 червня 2017 року. В результаті залиття квартири позивачу була завдана матеріальна шкода в сумі 34815,00 грн., зокрема: кухня 26000 грн.; двері 5,200 грн.; шпалери 506 грн.; килимове покриття - 3,109 грн. посилаючись н ст.1166 ЦК України зазначає, що відповідач повинен відшкодувати завдану позивачу шкоду у повному обсязі. Разом із цим, відповідач у добровільному порядку відмовляється відшкодовувати завдану ним шкоду. Оскільки відповідач в добровільному порядку не бажає відшкодовувати спричинені з його вини матеріальні збитки, просить стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду, спричинену залиттям квартири у розмірі 34815 грн. Позивач в судове засідання не зявився, надав суду письмову заяву за якою просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у його відсутність не подавав, у зв'язку із чим, суд, враховуючи заяву позивача, відповідно до\~ст.ст. 224 - 225 ЦПК України\~ухвалив проводити заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення суду. У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2\~ст.197 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 20 жовтня 2016 року серії №4036. Згідно довідки від 07 липня 2017 року, виданої адресно-довідковим підрозділом\~ГУ ДМС УДМС України у Дніпропетровській області, відповідач [PERSON] з 30 листопада 1990 року зареєстрований за адресою: [INFO]. Згідно акту про залиття квартири від 07 червня 2017 року затоплення квартири [ADDRESS] відбулося з вини мешканців вище розташованої кімнати №37. На день обстеження комісія встановила, що під час залиття квартири №33 постраждали кухонна мебель, лутка двері на кухні і в спальні, повело двері в спальні. В результаті обстеження вище розташованої квартири №37 виявлено розрив шлангу холодної води на кухні від труби до змішувача води. Таким чином встановлена причина залиття квартири №33, яке сталося внаслідок залиття холодною водою з перекриття квартири №37 на кухні та спальні. Відповідач відмовився підписувати вищезазначений акт. На підтвердження розміру матеріальних збитків позивач надав товарні чеки №00001091100003 від 04 грудня 2016 року, 16 грудня 2016 року, чек № 1.1187.12 від 25 грудня 2016 року, від 25 квітня 2017 року та від 12 червня 2017 року. Крім того, позивачем на підтвердження факту залиття квартири долучено фотографії та відеозапис, які в судовому засіданні були дослідженні судом. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, в тому числі, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до вимог ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Частиною першою статті 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.58 ЦПК України). Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України N 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Проаналізувавши обставини справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що 07 червня 2017 року, з вини відповідача, сталося затоплення квартири [ADDRESS], в якій проживає позивач, у зв'язку з чим, за правилами ст.1166 ЦК України, стосовно відповідача настають правові наслідки у вигляді відшкодування збитків, шляхом стягнення з останнього на користь позивача матеріальної шкоди у розмірі 34815 грн. Згідно\~ст. 88 ЦПК України\~з відповідача необхідно стягнути на користь позивача судові витрати в розмірі 640 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved