overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-25 00:00:00

У червні 2016 року [PERSON] звернувся до суду із заявою у якій просить визнати [PERSON], [INFO] недієздатною посилаючись на хворобу через яку вона не може себе обслуговувати, розуміти значення своїх дій та керувати ними. [PERSON] у судовому засіданні просить заяву задовольнити та визнати [PERSON] недієздатною. Представник заінтересованої особи в судове засідання не з'явився про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином,через канцелярію суду надав заяву про підтримку вимог заяви. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено, що [PERSON] народилась [INFO] року/а.с.3/. Судом встановлено, що [PERSON] являється тіткою заявника/а.с.3,5, 6, 46-49/. У відповідності до вимог ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. [PERSON] згідно висновку судово-психіатричного експерта № 808 Київського міського центру судово-психіатричної експертизи від 30.11.2017 р. за своїм психічним станом не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує встановлення над нею опіки /а.с. 34-35/. Таким чином, відповідно до ст.39 ЦК України є підстави визнати [PERSON] недієздатною.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-06 00:00:00

У червні 2016 року [PERSON] звернувся до суду із позовом про стягнення з відповідача на його користь компенсацію втрати частини заробітної плати у зв'язку з порушенням строків її виплати у сумі 9 562,02 гривень. В обґрунтування вимог позовної заяви посилається на те, що ДП «Укршахтгідрозахист» при звільненні [PERSON] не виплатив заробітну плату за період з серпня по листопад 2014 року. Позивач в судове засідання не з'явився, просив слухати справу за його відсутності. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, проти позову не заперечував, вказуючи на те, що не має заперечень в частині вимог щодо компенсації втрати частини заробітної плати у зв'язку з порушенням строків її виплати у розмірі 9 562,02 грн. Вивчивши зміст позовної заяви, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення даного позову, виходячи із такого. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, [PERSON] перебував у трудових відносинах з ДП «Укршахтгідрозахист» з 13.02.2008 року по 17.11.2014 року. При звільнені з роботи, в порушення вимог статті 116 КЗпП України, відповідач не здійснив розрахунку, не виплатив компенсацію за невикористану відпустку та заробітну плату за період з серпня по листопад 2014 року у сумі 9 562,02 грн., що підтверджується довідкою, виданою ДП «Укршахтгідрозахист. Відповідно до ч.1 ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. У зв'язку з доведенням порушення строку виплати підприємством перед [PERSON] підтверджується матеріалами справи і визнається представником ДП «Укршахтгідрозахист». Враховуючи викладене, суд вважає за можливе стягнути з ДП «Укршахтгідрозахист» на користь [PERSON] компенсацію втрати частини заробітної плати у зв'язку із порушенням строків її виплати у розмірі 9 562,02 гривень. При поданні позовної заяви [PERSON] був звільнений від сплати судового збору, і який відповідно до ст.ст. 81, 88 ЦПК України, підлягає стягненню з ДП «Укршахтгідрозахист».

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-27 00:00:00

У червні 2016 року [PERSON] звернувся з позовом до Деснянського районного суду м. Києва із позовом про розірвання шлюбу, посилаючись га те, що протягом останнього часу сімейне життя поступово погіршувалося, що призвело до фактичного припинення між сторонами шлюбних відносин. Кожен з подружжя має діаметрально протилежні погляди на шлюб, сім'ю та подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини на думку позивача не має. [PERSON] звернулась до суду із зустрічним позовом про стягнення аліментів на утримання дітей. Позовні вимоги мотивує тим, що подружжя перебуває у шлюбі з 12.06.09 року, від шлюбу мають сина [PERSON] [INFO] та доньку [PERSON], [INFO]. Оскільки відповідач не надає достатньої допомоги на утримання дітей, просить стягнути з останнього аліменти на утримання дітей у розмірі по 1 000 грн. на кожну дитину. У судовому засіданні [PERSON] підтримав свої позовні вимоги, проти зустрічних позовних вимог не заперечував. [PERSON] у судовому засіданні підтримала свої позовні вимоги, проти позовних вимог [PERSON] не заперечувала. Вислухавши пояснення учасників, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що первісний та зустрічний позови підлягають задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 12.06.2009 року Виконкомом Микулицької сільської ради Бородянського району Київської області. Від шлюбу мають сина [PERSON] [INFO], та доньку [PERSON], [INFO]. Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони однією сім'єю не проживають, спільне господарство не ведуть, мають різні інтереси та погляди, втратили почуття любові та поваги один до одного, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб повинен бути розірваний. Відповідно до ст. 180 Сімейного Кодексу України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. На даний час діти знаходяться на утриманні матері. Відповідно до ч.1 ст. 182 Сімейного Кодексу України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1)стан здоров′я та матеріальне становище дитини; 2)стан здоров′я та матеріальне становище платника аліментів; 3)наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4)інші обставини, що мають істотне значення. Так, в судовому засіданні встановлений та доведений доказами той факт, що неповнолітні діти знаходяться на утриманні своєї матері, тому, враховуючи матеріальний стан сторін, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання дитини. Вирішуючи питання про розмір аліментів, суд враховує вимоги ст.ст. 182, 184 Сімейного Кодексу України і приходить до висновку про доцільність стягнення з відповідача аліментів в твердій грошовій сумі, а саме у розмірі по 1 000 грн. на кожну дитину щомісячно. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-24 00:00:00

У червні 2016 року [PERSON] звернулась в суд з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Посилається на те, що спільне життя між ними не склалось через різні погляди на шлюб та сім'ю. Сімейно-шлюбні стосунки не підтримують, спільного господарства не ведуть, у зв'язку з чим подальше збереження сім'ї вважає неможливим. У судове засідання позивач не з'явилась, через канцелярію суду подала заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутність. Зазначила, що позов підтримує в повному обсязі та проти ухвалення по справі заочного рішення не заперечує. Зазначила, що бажає змінити прізвище на дошлюбне (а.с. 14). Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 13). Суд за письмовою згодою позивача ухвалив постановити заочне рішення згідно положень ч. 1 ст. 224 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 24 грудня 2011 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 6). З позовної заяви вбачається, що сторони не ведуть спільного господарства та не підтримують сімейно-шлюбних стосунків. За таких обставин, суд приходить до висновку, що збереження сім'ї буде носити формальний характер. Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. На підставі ст. 88 ЦПК України стягненню з відповідача підлягає судовий збір в розмірі 551 гривні 20 копійок, який був сплачений позивачем при зверненні до суду. При укладенні шлюбу позивач змінила своє прізвище. У своїй заяві позивач зазначила, що бажає змінити прізвище на дошлюбне у випадку задоволення позову про розірвання шлюбу. За таких обставин, враховуючи, що вибір прізвища при розірванні шлюбу є правом особи, вбачається за необхідне змінити прізвище позивача на дошлюбне.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-19 00:00:00

У червні 2016 року [PERSON] звернулась в суд із заявою і просила встановити факту реєстрації шлюбу в 1960 році у Степновській сільській раді Туринського району Карагандинської області Республіки Казахстан [PERSON], яка померла [INFO] року з [PERSON], який помер [INFO] року. В обґрунтування заяви вказує, що [INFO] року померла її мати - [PERSON], а [INFO] року помер її батько - [PERSON]. Вона (заявник) є їх спадкоємцем, однак на даний час вона не може оформити спадщину, через відсутність документів на підтвердження факту шлюбу батьків, які уклали шлюб у 1960 році у Степновській сільській раді Туринського району Карагандинської області Республіки Казахстан, а відповідне свідоцтво про укладення шлюбу втрачене та відновити його не можливо. Заявник звернулась до суду з заявою про розгляд справи у її відсутності, просила заяву задовольнити, з вищенаведених підстав. Представник заінтересованої особи - Пашковецької сільської ради Старокостянтинівського району в судове засідання не з»явивсь, хоча був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив. Суд дослідивши надані докази, прийшов до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до п.5 ч.2 ст.234 Цивільного процесуального кодексу України, суд в порядку окремого провадження розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно п.4 ч.1 ст. 256 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи про встановлення факту реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення. Судом встановлено, що в 1960 році у Степновській сільській раді Туринського району Карагандинської області Республіки Казахстан [PERSON], яка померла [INFO] року з [PERSON], який помер [INFO] року, уклали шлюб. Зазначені обставини підтверджуються: постановою держнотаріуса Старокостянтинівської держнотконтори №1488/02-31 від 11.05.2017р., даними довідки Пашковецької сільської ради Старокостянтинівського району №321 від 03.05.2017р., даними свідоцтва про право власності на житло від 26.09.1988р., даними свідоцтва про народження, даним свідоцтва про шлюб від 11.10.2014р. Серія [NUMBER] (повторне), даними свідоцтва про народження від 09.09.2014р. Серія [NUMBER] (повторне), даними свідоцтва про смерть [PERSON] Серія [NUMBER] від 15.08.2012р. (повторне), даними свідоцтва про смерть [PERSON] Серія [NUMBER] від 30.07.2013р. (повторне), даними свідоцтва про смерть [PERSON] Серія [NUMBER] від 16.11.2004р. (повторне). За таких обставин слід заяву задовольнити та встановити факт, що має для заявника юридичне значення, а саме факт реєстрації шлюбу в 1960 році у Степновській сільській раді Туринського району Карагандинської області Республіки Казахстан [PERSON], яка померла [INFO] року з [PERSON], який помер [INFO] року. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-14 00:00:00

У червні 2016 року [PERSON] звернулась до Святошинського районного суду м.Києва з позовом у якому просить шлюб, зареєстрований 11.07.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м.Києві (актовий запис № 771), розірвати посилаючись на фактичне припинення шлюбних відносин з травня 2013 року, відсутність спільного господарства та спільного бюджету. У судовому засіданні позивач та її представник позов підтримують та просять його задовольнити. Подальше спільне життя з відповідачем та збереження сім'ї вважає неможливим. Рішення продумане позивачем та остаточне. Спору щодо утримання дитини, визначення її місця проживання та спору щодо майна не мають. Відповідач позов визнає, але просить надати йому строк на примирення. Відповідно до ст.110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебувають у зареєстрованому шлюбі з 11.07.2009 року про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м.Києві (актовий запис № 771) видано відповідне свідоцтво. Сторони мають спільну дитину [PERSON], [INFO] про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м.Києві (актовий запис № 411) видано відповідне свідоцтво. Відповідач не заперечує та підтверджує обставину не проживання однією сім»єю з позивачем з травня 2013 р. під час якого сторони не вели спільне господарство, не мали спільного бюджету, спільних інтересів, спільних взаємних обов»язків. Суд відмовляє у задоволенні клопотання [PERSON] щодо надання йому часу на примирення, оскільки відповідач не планує вчиняти будь-яких активних дій з примирення, а займаючи очікувальну позицію покладає їх вчинення на свою дружину. За таких обставин суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. [PERSON] бажає залишити собі прізвище набуте нею у шлюбі. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-11 00:00:00

У червні 2016 року [PERSON] звернулась до Семенівського районного суду Полтавської області із зазначеним позовом до [PERSON], обґрунтовуючи позовні вимоги фактичним розпадом сім'ї, припиненням сторонами спільного проживання більш як два роки тому і ведення спільного господарства, неможливістю подальшого спільного проживання і збереження шлюбу. Позивач у судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, звернувся з клопотанням про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти заочного вирішення справи. Відповідач у судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином за зареєстрованим місцем проживання. Заяви про розгляд справи за його відсутності, клопотання про відкладення розгляду справи, заперечення проти позову тощо до суду не надходили, відомості щодо причин неявки відповідача у судове засідання відсутні. Ураховуючи зазначені обставини,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-20 00:00:00

у червні 2016 року [PERSON] звернулась до суду з даним позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що перебуває з відповідачем в зареєстрованому шлюбі з 07.06.2014 року. Від шлюбу у сторін дітей немає. Позивачка зазначила, що фактично шлюбні відносини між нею та відповідачем припинені. Сторони разом не проживають, не приймають участі у житті один одного, не підтримують шлюбні стосунки та не ведуть спільного господарства. Майнового спору між сторонами не має. Враховуючи вищевикладене позивачка просила суд розірвати шлюб. Позивачка в судове засідання не з'явилась,про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Свої інтереси в суді довірила представляти уповноваженому представнику [PERSON] Представник позивача в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До початку розгляду справи надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, просив суд розірвати шлюб та щодо винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Суд визнав можливим розглянути справи заочно, за відсутності належним чином повідомлених сторін. Суд, дослідивши письмові докази по справі, встановив обставини викладені нижче. 07.06.2014 року у Донецькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Донецькій області зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON], актовий запис №382, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу (а.с.13). Від шлюбу у сторін дітей немає. Сторони не підтримують шлюбні відносини, не ведуть спільне господарство, не приймають участі у житті один одного, позивачка не має наміру зберігати сім'ю. Згідно ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що примирення між сторонами неможливо, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, а тому, суд приходить до висновку про задоволення позову, як законного та обґрунтованого. У відповідності до ст.88 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивачки судовий збір у розмірі 551,20 грн. Враховуючи викладене та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-20 00:00:00

у червні 2016 року [PERSON] звернулась до суду з даним позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що перебуває з відповідачем в зареєстрованому шлюбі з 25.11.1995 року. У шлюбі у сторін народилося двоє дітей, донька [PERSON], [INFO] та донька [PERSON], [INFO]. Позивачка зазначила, що з відповідачем не проживають разом з січня 2016 року, не приймають участі у житті один одного, не підтримують шлюбні стосунки та не ведуть спільного господарства. На сьогоднішній день спору про поділ майна сторони не мають. Діти проживають та будуть проживати разом з позивачкою. Враховуючи вищевикладене позивачка просила суд розірвати шлюб. Позивачка в судове засідання не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. До початку розгляду справи надала суду клопотання, в якому просила розглянути справу без її участі. Зазначила, що підтримує заявлені позовні вимоги в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з'явився,про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До початку розгляду справи надав суду клопотання, в якому просить розглянути справу без його участі. Зазначив, що не заперечує проти розірвання шлюбу. Суд, дослідивши письмові докази по справі, встановив обставини, викладені нижче. 25.11.1995 року у центральному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім»ї, зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON], актовий запис №2637, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу (а.с.4). [INFO] року народилася [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про народження, згідно якого її батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 5). [INFO] року народилася [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про народження, згідно якого її батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 6). Сторони не підтримують шлюбні відносини, не ведуть спільне господарство, не приймають участі у житті один одного, позивачка не має наміру зберігати сім'ю. Згідно ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що примирення між сторонами неможливо, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, а тому, суд приходить до висновку про задоволення позову, як законного та обґрунтованого. У відповідності до ст.88 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивачки судовий збір у розмірі 551,20 грн. Враховуючи викладене та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-03 00:00:00

У червні 2016 року [PERSON] звернулась до суду з заявою про встановлення факту смерті її батька [PERSON], який помер [INFO] року у м. Луганськ. Заяву обґрунтовує тим, що факт його смерті підтверджують наступні документи: Лікарське свідоцтво про смерть №1287 від 19.09.15 року, Довідка про причину смерті №1287 від 19.09.15 року, видані Луганським республіканським бюро судово-медичної експертизи трупів ЛНР. З огляду на зазначене, а також у зв'язку з необхідністю в подальшому отримати витяг з Реєстру, що є неможливим без встановлення факту смерті у судовому порядку, заявник просить встановити факт смерті матері. У судовому засіданні представник заявника просила заяву про встановлення факту смерті задовольнити. Представник заінтересованої особи у судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, просив розглядати справу у його відсутності. Суд, дослідивши письмові докази у справі, приходить до наступного. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є донькою [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження. [PERSON] помер [INFO] року у м. Луганськ, що підтверджується такими документами: Лікарське свідоцтво про смерть №1287 від 19.09.15 року, Довідка про причину смерті №1287 від 19.09.15 року, видані Луганським республіканським бюро судово-медичної експертизи трупів ЛНР. Згідно статті 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» від 15.04.2014 року, державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до Конституції та законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та її діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсними і не створює правових наслідків. Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті. Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що у заявника є перешкоди в отриманні витягу з Реєстру без встановлення факту смерті в судовому порядку, оскільки свідоцтво про смерть, видане органом, передбаченим на тимчасово окупованій території, є недійсними і не створює правових наслідків на території України. З урахуванням зазначеного, заява про встановлення факту смерті є такою, що підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved