Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-24 00:00:00

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01 лютого 2019 року відкрито провадження у справі за заявою [PERSON], заінтересована особа: Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шумського 1-Б», про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, поданою в межах цивільної справи за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шумського 1-Б» до [PERSON] про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг. Заява [PERSON] мотивована тим, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 07.06.2018 року стягнуто з [PERSON] на користь ОСББ «Шумського 1-Б» заборгованість за житлово-комунальні послуги по внесках на утримання будинку, прибудинкової території у розмірі 25 445,57 грн., втрати від інфляції внаслідок несвоєчасного розрахунку - 740,67 грн., 3% річних у розмірі 201,06 грн. та судовий збір у розмірі 1 762,00 грн., а всього 28 149,30 грн. Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 07.06.2018 року ґрунтується виключно на рішеннях, що вказані в Протоколі загальних зборів ОСББ «Шумського 1-Б» від 07.12.2016 року, зокрема, яким затверджено зведений кошторис ОСББ «Шумського 1-Б» на 2017 рік в сумі 1 549 824,00 грн. 25.01.2019 року заявником отримано копію рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05.11.2018 року у справі № 755/8146/18 за позовом [PERSON] до ОСББ «Шумського 1-Б», яким визнано недійсним рішення загальних зборів співвласників ОСББ «Шумського 1-Б», оформлені протоколом № 1 від 07.12.2016 року в частині прийняття рішення про затвердження розмірів щомісячних внесків співвласників житлових та нежитлових приміщень на утримання будинку та прибудинкової території будинку і в резервний фонд і фонд капітального ремонту будинку, порядок їх оплати; визнання порядку управління багатоквартирним будинком [ADDRESS]. Таким чином, обставини, що встановлені рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 05.11.2018 року у справі № 755/8146/18, а саме: відсутність волі достатньої кількості співвласників ОСББ на прийняття вищевказаних рішень, і як наслідок - недійсність цих рішень, є обставинами, які існували на час розгляду справи № 755/5707/18, та які не були відомі суду на час ухвалення рішення суду від 07.06.2018 року. Заявник [PERSON] в судове засідання не з'явилась, про день, час та місце судового розгляду заяви повідомлена належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомила. Представник заінтересованої особи Золотопуп С.В. в судовому засіданні проти заяви заперечував, вказуючи на її необґрунтованість та безпідставність, з підстав, що містять письмові пояснення, долучені до матеріалів справи. Вислухавши пояснення представника заінтересованої особи Золотопуп С.В., дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та протоколи до неї, а також практику Європейського суду з прав людини як джерело права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Поняття «суд, встановлений законом», стосується не лише правової основи існування суду, але й дотримання ним норм, які регулюють його діяльність (див. mutatismutandisрішення Європейського суду з прав людини у справі «Сокуренко і Стригун проти України» («Sokurenko and Strygun v. Ukraine») від 20 липня 2006 року, заяви № 29458/04 та № 29465/04, § 24). Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини перша, друга та п'ята статті 263 ЦПК України). Консультативна рада європейських суддів у Висновку № 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень зазначила, що «якість судового рішення залежить головним чином від якості його вмотивування. … Виклад підстав прийняття рішення не лише полегшує розуміння та сприяє визнанню сторонами суті рішення, але, насамперед, є гарантією проти свавілля. По-перше, це зобов'язує суддю дати відповідь на аргументи сторін та вказати на доводи, що лежать в основі рішення й забезпечують його правосудність; по-друге, це дає можливість суспільству зрозуміти, яким чином функціонує судова система» (пункти 34-35). Європейський суд з прав людини вказує на те, що «пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати вмотивування своїх рішень, хоч це не може сприйматись, як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо вмотивування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено лише у світлі конкретних обставин справи» (див. mutatis mutandisрішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» («Pronina v. Ukraine») від 18 липня 2006 року, заява № 63566/00, § 23). Так, рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 07 червня 2019 року по цивільній справі № 755/5707/18, яке постановою Київського апеляційного суду від 09 серпня 2018 року залишено без змін, позов Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шумського 1-Б» до [PERSON] про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг задоволено та стягнуто з [PERSON] на користь Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шумського 1-Б» заборгованість за житлово-комунальні послуги по внесках на утримання будинку, прибудинкової території у розмірі 25 445,57 грн., втрати від інфляції внаслідок несвоєчасного розрахунку - 740,67 грн., 3% річних у розмірі 201,06 грн. та судовий збір у розмірі 1 762,00 грн., а всього на загальну суму 28 149 (двадцять вісім тисяч сто сорок дев'ять) гривень 30 копійок. Судом встановлено, що рішенням загальних зборів співвласників ОСББ «Шумського 1-Б» затверджено Статут ОСББ «Шумського 1-Б» (протокол № 1 загальних зборів ОСББ «Шумського 1-Б» від 07.12.2016 року). Згідно Статуту та Протоколу загальних зборів ОСББ «Шумського 1-Б» від 07.12.2016 року визначено порядок управління багатоквартирним будинком [ADDRESS]: з 01 січня 2017 року ОСББ «Шумського 1-Б» приймає багатоквартирний будинок [ADDRESS] та спільне майно співвласників цього будинку на самостійне управління, утримання, обслуговування та експлуатацію, включаючи їх поточний та капітальний ремонт для задоволення зазначених потреб самостійно шляхом самозабезпечення через свої статутні органи управління; з 01 січня 2017 року ОСББ «Шумського 1-Б» виступає колективним споживачем (замовником) житлово-комунальних послуг в Будинку відповідно до виникнення потреби в таких послугах; правління ОСББ «Шумського 1-Б» повноважне укладати з виконавцями та виробниками окремі договори про надання житлово-комунальних послуг відповідно до «Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд», затвердженого наказом Держжитлокомунгоспу України від 10.08.2004 року № 150; затверджено зведений кошторис ОСББ «Шумського 1-Б» на 2017 рік в сумі 1 549 824,00 грн., який складається з внесків співвласників і надходжень від здійснення статутної діяльності, та затверджено розмір обов'язкових внесків кожного співвласника житлових та нежитлових приміщень ОСББ «Шумського 1-Б» в розрахунку за один метр квадратний загальної площі: 1) щомісячний внесок на утримання будинку та прибудинкової території: для квартир - 6,86 грн., для нежитлових приміщень з 1 по 4 поверх - 19,73 грн., 25 поверх - 29,73 грн., який підлягає оплаті протягом одного місяця, що настає за розрахунковим; 2) щомісячний внесок в фонд капітального ремонту та резервний фонд житлові приміщення - 0,14 грн., нежитлові приміщення - 0,27 грн., який підлягає оплаті протягом одного місяця, що настає за розрахунковим. Згідно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 29.07.2014 року, [PERSON] належать на праві власності нежитлове приміщення [NUMBER] та нежитлове приміщення [NUMBER] кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS], та даний факт не спростовано відповідачем згідно змісту поданого нею відзиву на позовну заяву. Встановивши порушення відповідачем виконання зобов'язань по сплаті внесків на утримання будинку і прибудинкової території, та за житлово-комунальні послуги за період з 07.02.2017 року по 01.08.2017 року, з урахуванням тарифів, затверджених рішенням загальних зборів ОСББ «Шумського-1Б», оформленим протоколом № 1 від 07 грудня 2016 року, суд у рішенні від 07 червня 2018 року по справі № 755/5707/18 визнав правомірною вимогу позивача щодо стягнення з відповідача на його користь втрати від інфляції внаслідок несвоєчасного розрахунку щодо приміщення [NUMBER] у розмірі - 368,35 грн., щодо приміщення [NUMBER] у розмірі - 372,32 грн., а також 3% річних від простроченої суми заборгованості щодо приміщення [NUMBER] у розмірі - 94,80 грн., щодо приміщення [NUMBER] у розмірі - 106,26 грн. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 05 листопада 2019 року, по цивільній справі № 755/8146/18, яке набрало чинності 13 грудня 2018 року, позов [PERSON] до Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шумського 1-Б» про визнання недійсним рішення - задоволено частково; визнано недійсним рішення загальних зборів співвласників Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шумського 1-Б», оформлені протоколом № 1 від 07 грудня 2016 року в частині прийняття рішення про затвердження розмірів щомісячних внесків співвласників житлових та нежитлових приміщень на утримання будинку та прибудинкової території будинку і в резервний фонд і фонд капітального ремонту будинку, порядок їх оплати та в частині визначення порядку управління багатоквартирним будинком [ADDRESS]. В іншій частині позовних вимог - відмовлено. Стягнути із Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шумського 1-Б» на користь [PERSON] судовий збір у сумі 352,40 коп. Ухвалюючи рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 листопада 2019 року, судом встановлено, що на загальних зборах співвласників ОСББ «Шумського 1-Б» у період їх проведення з 07 грудня по 22 грудня 2016 року по питаннях порядку денного про затвердження розмірів щомісячних внесків співвласників житлових та нежитлових приміщень на утримання будинку та прибудинкової території будинку і в резервний фонд і фонд капітального ремонту будинку, порядок їх оплати; визначення порядку управління багатоквартирним будинком [ADDRESS] не проголосувало «за» не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників. Вказане є підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів співвласників ОСББ «Шумського 1-Б», проведених з 07 грудня по 22 грудня 2016 року в частині прийняття рішень по питаннях порядку денного про затвердження розмірів щомісячних внесків співвласників житлових та нежитлових приміщень на утримання будинку та прибудинкової території будинку і в резервний фонд і фонд капітального ремонту будинку, порядок їх оплати; визначення порядку управління багатоквартирним будинком [ADDRESS]. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 423 Цивільного процесуального кодексу України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. Як роз'яснено у п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року за №4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами», нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Отже, нововиявленими є лише такі обставини, які: входять до предмета доказування у відповідній справі, обґрунтовують вимоги або заперечення сторін, можуть вплинути на висновки суду про права й обов'язки її учасників або мають інше істотне значення для правильного вирішення спору; існували на час розгляду справи, рішення в якій переглядається; спростовують фактичні дані, покладені в основу такого рішення; не були встановлені судом, який ухвалював це рішення; не були та не могли бути відомі на час розгляду справи особі, яка звертається із заявою про перегляд зазначеного рішення, та стали відомими тільки після його ухвалення. Не є нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці доказів, які вже оцінив суд у процесі розгляду справи. Крім того, судове рішення не може переглядатись у зв'язку з нововиявленими обставинами у разі якщо обставини, передбачені частиною другою статті 423 ЦПК України, відсутні, а також якщо обставини, визначені частиною другою статті 423 ЦПК України, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи. (висновок Великої Палати Верховного Суду у Постанові від 22 січня 2019 року, Справа № 127/10129/17) Відповідно до ч. 3 ст. 429 Цивільного процесуального кодексу України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення. Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, приймаючи до уваги пояснення заінтересованої особи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви [PERSON] щодо скасування за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 07.06.2018 року по справі № 755/5707/18 та ухвалення нового рішення про відмову у задоволенні вимог ОСББ «Шумського 1-Б» до [PERSON] про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, - оскільки судом встановлено, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 05.11.2018 року по справі № 755/8146/18, яке набрало законної сили, визнано недійсним рішення загальних зборів співвласників ОСББ «Шумського 1-Б», оформлені протоколом № 1 від 07 грудня 2016 року в частині прийняття рішення про затвердження розмірів щомісячних внесків співвласників житлових та нежитлових приміщень на утримання будинку та прибудинкової території будинку і в резервний фонд і фонд капітального ремонту будинку, порядок їх оплати, та дане рішення суду має приюдиційний характер щодо спірних правовідносин, які підлягали розгляду в межах цивільної справи № 755/5707/18 в частині стягнення з відповідача платежів, розрахованих позивачем на підставі рішення загальних зборів співвласників ОСББ «Шумського 1-Б», оформлені протоколом № 1 від 07 грудня 2016 року, тому скасування судом рішення загальних зборів, на підставі якого ОСББ «Шумського 1-Б» було нараховано заборгованість з боку [PERSON], звільняє останню від обов'язку оплати такої заборгованості. Таким чином, обставини, встановлені рішенням суду від 05.11.2018 року по справі № 755/8146/18, мають інше істотне значення для правильного вирішення спору; спростовують фактичні дані, покладені в основу такого рішення; існували, однак не були та не могли бути відомі на час розгляду справи № 755/5707/18, та стали відомими тільки після його ухвалення, тобто після набрання рішенням суду по справі № 755/8146/18 законної сили, - тому такі обставини є нововиявленими, що підлягають до перегляду із ухваленням нового рішення по справі № 755/5707/18. Відповідно до частини четвертої статті 10 Цивільного процесуального кодексу України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоби, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів. Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного й обов'язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 9 червня 2011 року у справі «Желтяков проти України» («Zheltyakov v. Ukraine», заява № 4994/04, § 42-43)). З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що заява [PERSON], заінтересована особа: Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шумського 1-Б» про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, - є обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення в повному обсязі, а рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 07 червня 2018 року підлягає скасуванню із ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову в повному обсязі. В порядку положення ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, з урахуванням задоволення заяви в повному обсязі, суд здійснює розподіл судових витрат, стягнувши з ОСББ «Шумського 1-Б» на користь [PERSON] понесені нею судові витрати в сумі 2 643,00 грн.

Outcome: approved