Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-22 00:00:00

У червні 2019 року позивач звернувся до суду зі вказаним позовом. В обгрунтування позовних вимог посилався на те, що [INFO] померла рідна тітка [PERSON] , [INFO] , яка постійно проживала в квартирі [ADDRESS] та володіла нею на праві власності. За життя 03 серпня 2018 року [PERSON] склала заповіт на все належне їй майно на його ім`я. В період часу з 29 по 31 травня 2019 року він з`являвся до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори, з приводу подачі заяви про прийняття спадщини, однак в зв`язку з графіком роботи контори не зміг подати відповідну заяву. 03 червня 2019 року він звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Іванової О.С., яка його повідомила про пропуск строку для прийняття спадщини на два тижні. Зазначив, що встановлений законом строк на прийняття спадщини після смерті своєї тітки [PERSON] , яка померла [INFO] , ним пропущений в зв`язку з проживанням в [ADDRESS] , де він працював, а про смерть [PERSON] дізнався лише 25 травня 2019 року, завітавши до своєї матері, [PERSON] , яка проживає без реєстрації в квартирі тітки. В суді позивач пояснив, що з кінця вересня 2018 року до 20 травня 2019 року орендував житло в [ADDRESS] . Зі своєю матір`ю спілкувався по телефону, але про смерть тітки вона йому не повідомляла. [PERSON] з тіткою проживали разом близько десяти років після смерті батька. Зазначив, що навідував їх два-три рази в неділю, якщо не був у відрядженні. До нотаріуса звернувся одразу як тільки стало відомо про смерть. Вважає, що строк на прийняття спадщини пропущений з поважних причин, в зв`язку з чим, просить визначити додатковий строк тривалістю один місяць для подання заяви про прийняття спадщини. Представник відповідача Харківської міської ради в своєму відзиві позов не визнав та зазначив, що позивач мав звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини до 19.05.2019 року, оскільки право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, проте, [PERSON] звернувся до нотаріуса лише 03.06.2019 року. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі. 12 липня 2019 року ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду відкрито провадження у вказаній справі. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Згідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом встановлено, що 03 серпня 2018 року [PERSON] на користь [PERSON] склала заповіт на все належне їй майно, який посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Івановою О.С. за реєстром № 1252. ( а. с. 13) Відповідно до копії договору оренди житлового приміщення від 18.09.2018 року [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] . Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила, що мешкала по сусідству з [PERSON] в квартирі\~ [ADDRESS] , знайома з позивачем, який навідував свою матір, яка проживає за цією ж адресою на п`ятому поверсі на початку вересня 2018 року, у 2019 році вона бачила [PERSON] приблизно у травні. Поховання [PERSON] відбулося в листопаді 2018 року, [PERSON] на похованні не бачила, а до смерті, [PERSON] бачила [PERSON] , який відвідував тітку та матір приблизно один раз на місяць. З наведеного суд робить висновок про те, що на час відкриття спадщини спадкодавець не мешкав разом із спадкоємцем. Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст. 1268 ЦК України\~спадкоємці, які постійно проживали разом зі спадкодавцем, вважаються такими, що спадщину прийняли фактично. Виходячи зі змісту положень ст.1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який має намір прийняти спадщину та на момент відкриття спадщини не мешкав постійно разом зі спадкодавцем повинен подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. За інформацією приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Іванової О.С., викладеною в листі № 178/01-16 вбачається, що після [PERSON] ,\~померлої [INFO] спадкова справа не заводилась та за даними інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова разом із померлою на день її смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований (а.с. 19). Відповідно до ч. 3 ст.\~1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем [PERSON] та не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк. В обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач зазначає, що він не проживав з [PERSON] на час відкриття спадщини, не був з нею зареєстрований за однією адресою. Коли вона померла, його ніхто не повідомив про цей факт. Фізично він не мав змоги отримати інформацію про смерть з інших джерел та в належні строки подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст.\~1272\~ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, а також ці обставини визнані судом поважними. (постанова Верховного Суду України від 26 вересня 2012 р. у справі № 6-85цс12). Отже, позивач [PERSON] , який не був зареєстрований разом зі спадкодавцем, а також той факт, що впродовж встановленого законодавством шестимісячного строку він постійно проживав в Київській області, а про смерть [PERSON] дізнався лише 25.05.2019 року, завітавши до своєї матері, [PERSON] , тому не міг бути обізнаним про смерть [PERSON] . Також суд, ухвалюючи рішення ураховує, що норма права, що міститься у статті 63 Закону України «Про нотаріат», покладає на нотаріуса або в сільських населених пунктах - посадову особу органу місцевого самоврядування, уповноважену на вчинення нотаріальних дій, зобов`язання, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, а також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно вимог ч. 1\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно вимог ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оцінюючи фактичні обставини справи та надані докази у їх сукупності, суд вважає доведеним той факт, що позивач не був обізнаним про смерть [PERSON] \~протягом більш ніж шести місяців після її настання, отже й про відкриття спадщини та початок перебігу передбаченого законом строку для її прийняття, що, безсумнівно, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, таким чином, позов підлягає задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved