Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-21 00:00:00

У червні 2020року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» (далі ДП «Херсонстандартметрологія») про скасування наказу про звільнення, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та поновлення на роботі посилаючись на те, що перебував з відповідачем у трудових правовідносинах з 18.10.2012року на посаді першого заступника директора в порядку переведення, з 18.11.2012 року переведений на посаду виконуючого обов`язки директора, з 26.09.2013року призначений генеральним директором, а з 11.11.2014року переведений на посаду провідного економіста з планування. Наказом №371 від 26.06.2015року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» звільнений з цієї посади зокрема, за участь в слідчих діях в якості викривача корупції по кримінальним провадженням пов`язаних з корупційними правопорушенням посадових осіб відповідача. Протягом 2014року по теперішній час він набув статусу викривача корупції згідно з положеннями Закону України «Про запобігання корупції» та є особою, яка надає допомогу в запобіганні та протидії корупції в діях посадових осіб відповідача. Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області у справі №667/5636/15-ц від 03.04.2017року був поновлений на посаді провідного економіста з планування ДП «Херсонстандартметрологія». 18.11.2019року наказом №57-П його поновлено на посаді провідного спеціаліста з планування з 26.06.2015року на виконання постанови Верховного Суду від 16.10.2019року у справі №667/5636/15-ц. 04.03.2020 року він отримав від відповідача поштове повідомлення про те, що його поновлено на роботі з 18.11.2019року та запропоновано приступити до виконання посадових обов`язків. 05.03.2020року він приступив до виконання посадових обов`язків, і в цей же день о 8.30год. ознайомлений з наказом №57-П від 18.11.2019року, що засвідчено його підписом, пізніше о 9.30год. провідний інженер з підготовки кадрів надав письмове доручення №1092с підписане генеральним директором, за яким його зобов`язано надати пояснення щодо відсутності на робочому місці в період з 18.11.2019року по 04.03.2020року включно та встановлено термін виконання 11.00год 05.03.2020року. На виконання даного доручення ним надано письмові пояснення про те, що з наказом №57-П від 18.11.2019року про поновлення його на посаді він був ознайомлений лише 05.03.2020року. В цей же день провідним інженером з підготовки кадрів надано доручення №1091С за підписом генерального директора з терміном виконання 05.03.2020року 11.00год. про надання оригіналу трудової книжки, а також доручення №1093С про надання відомостей про роботу до влаштування на ДП «Херсонстандартметрологія». 05.03.2020року він подав заяву вх.4315-01 про прийняття (поновлення) його до членів профспілкової спілки з відрахування з 05.03.2020року із заробітної плати відповідних внесків. Також зазначено, у разі прийняття пропозицій про переведення з врахуванням кваліфікаційних вимог до посади, необхідно надати відповідну заяву. 05.05.2020року ним подані заяви, які зареєстровані у відповідача за вхідними:№№ [NUMBER] про переведення його на всі запропоновані для переведення на вакантні посади. 06.05.2020року службовою запискою за підписом генерального директора № 2100с йому повідомлено про кваліфікаційні вимоги до запропонованих посад і зазначено про необхідність надання підтверджуючих документів у разі їх наявності в термін до 13.00год. 06.05.2020року. Ним письмово повідомлено вхідний 2102с про те, що всі підтверджуючі документи знаходяться в його особовій справі відділу кадрів підприємства, додатково надано лише копія нових водійських прав, що були відновлені після втрати. Відповідачем 30.04.2020року за №274-01/31 направлено до профспілкового комітету подання про надання згоди на розірвання трудового договору з [PERSON] в якому, зокрема, зазначено про відсутність згоди працівника (у вигляді заяви) на переведення на іншу посаду з врахуванням кваліфікаційних вимог. Наказом №18-П від 06.05.2020року його звільнено з посади з 06.05.2020року у зв`язку зі скороченням численності працівників на підставі п.1 ст.40КЗпП України. 07.05.2020року його було ознайомлено з наказом про звільнення та видано на руки трудову книжку. Вважає наказ про його звільнення незаконним, прийнятим в порушення вимог трудового законодавства та таким, що порушує його права та інтереси. Після видання наказу № 57-П від 18.11.2019року про його поновлення на роботі, генеральний директор 20.11.2019року направив лист № 1711-01/31 на адресу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України для погодження організаційної структури та штатного розпису з переглядом окладів згідно вимог чинного законодавства, яким посада провідного економіста була виключена зі штату, а замість неї введена посада аналітика з консолідованої інформації без належного обґрунтування. Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України листом від 02.12.2019року за №3241-11/50773-08 було направлено відповідачу погоджену організаційну структуру та штатний розпис проте вказаний штатний розпис був введений в дію через три місяці після погодження з 04.03.2020року лише з метою його звільнення. Штатний розпис було навмисно введено в дію з 04.03.2020року з метою виключити можливість призначення його на посаду аналітика з консолідованої інформації. Отже, звільнення відбулося з порушенням його трудових прав, що відповідно до вимог ст.235КЗпП України є підставою для поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Також, відповідачем не виконані вимоги ч.2 ст.40КЗпП України та невжитті заходи для переведення його на іншу посаду з урахуванням освіти, кваліфікації, досвіду трудової діяльності. 05.05.2020року він надав заяви про переведення на запропоновані відповідачем посади. В порушення порядку встановленого КЗпП України відповідач не розглянув по суті та не задовольнив жодну з поданих заяв і не надав аргументованої відмову на його заяви щодо переведення на запропоновані вакантні посади з урахуванням документів щодо його кваліфікації(освіта, кваліфікація, підвищення кваліфікації), які зберігаються в особовій справі відділу кадрів відповідача. Після повідомлення про наступне звільнення 05.03.2020року, відповідач в порушення вимог ч.3 ст.49-2КЗпП України не запропонував йому посаду провідного інженера відділу сертифікації продукції та послуг, систем управління, яка з`явилася після звільнення з посади за згодою сторін 17.03.2020року [PERSON] та після попередження про наступне звільнення, чим було порушення порядок вивільнення працівників. Відповідачем \~при винесені\~наказу від\~06.05.2020року\~№18-П\~не були\~виконані вимоги\~ч.2\~ст.42КЗпП\~України щодо\~переважного права\~залишення на\~роботі при\~вивільнені працівників,\~а також\~вимоги ст.\~47КЗпП\~України,\~ трудову\~книжку він\~отримав 07.05.2020року,\~а завірену\~копію наказу\~від 06.05.2020року\~№18-П\~взагалі не\~видано. Враховуючи те, що звільнення з посади відбулося з порушенням його трудових прав та вимог закону, що відповідно до ст. 235КЗпП України є підставою для поновлення на роботі та стягненні середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Для вирахування суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу має бути прийнята за основу його заробітна плата за два попередні місяці роботи, згідно довідки від 07.05.2020року №290-01/31, а саме: березень 2020рку в сумі 28\~825,74грн., квітень 2020року в сумі 1200,00грн. Отже, його середньоденна заробітна плата становить 714,89грн. (28825,74 + 1200,00 грн. /42 робочих дні (березень - 21, квітень 21)=714,89грн). Сума за вимушений прогул за період з 06.05.2020року по 05.06.2020року складає 15727,58грн. Після ознайомлення з наданими відповідачем на виконання ухвали суду документами позивач збільшив позовні вимоги, і окрім іншого просив поновити строк на оскарження наказів № 98 від 04.03.2020року та №121 від 23.03.2020року та визнати незаконними та скасувати накази ДП «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» від 04.03.2020року №98 «Про введення в дію структури штатного розпису»(з додатками) та наказ №121 від 23.03.2020року «Про введення в дію структури штатного розпису». Зазначав, що відповідач 14.11.2019року на адресу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України(далі Мінекономіки) листом за №1700-01/31 направив на погодження штатний розпис та організаційну структуру, згідно до якого численність штатних працівників становить 103,5чоловік, фонд оплати праці 858\~645,00грн. Мінекономіки листом за №3241-11-48759-08 від 21.11.2019року погоджено запропонований відповідачем штатний розпис. Наказом №587 від 29.11.2019року «Про введення в дію структури та штатного розпису» було введено в дію штатний розпис з кількістю штатних одиниць 103.5, фондом заробітної плати 858\~645,00грн. та з посадою провідного економіста з планування в штатному розпису. 18.11.2019року відповідачем на виконання постанови Верховного Суду від 16.10.2019року у справі №766/5636/15 видано наказ по поновлення [PERSON] на посаді провідного економіста з планування. Генеральний директор ДП «Херсонстандартметрологія» не отримавши відповідь Мінекономіки на лист про погодження перегляду окладів від 14.11.2019року №1700-01/31 направив 20.11.2019року на адресу Мінекономіки для погодження новий штатний розпис з таким ж формулюванням «з переглядом окладів, з такою ж численністю штатних працівників -103,5 чоловік, фондом оплати праці 858645,00», однак без посади провідного економіста з планування, що свідчить про створення умов для подальшого його звільнення та надання видимої законності своїх дій. На лист від 20.11.2019року отримано погодження Мінекономіки від 02.12.2019 року №3241-11/50773-08, з затвердженими додатками. Після ознайомлення 05.03.2020року з наказом № 57-П від 18.11.2019року про поновлення на роботі та відмовою звільнитися за власним бажанням, відповідачем був виданий наказ №98 від 04.03.2020року «Про введення в дію структури та штатного розпису» з кількістю штатних одиниць 103.5 з фондом заробітної плати 858 645,00грн. і в штатному розписі вже була відсутня посада провідного економіста з планування, а замість неї введено посаду аналітика з консолідованої інформації без передбаченого статутом та нормами трудового законодавства процедури обговорення та погодження змін штатного розпису з Мінекономіки та професійними спілками. Отже, наказ №98 від 04.03.2020року, який є підставою для його звільнення, виданий відповідачем з порушенням порядку встановленого нормативно-правовими актами, яким відповідно до Статуту керується у своїй діяльності відповідач, тому підлягає скасуванню, як незаконний. Окрім того, посадові інструкції провідного економіста з планування та аналітика з консолідованої інформації ДП «Херсонстандартметрологія» ідентичні за вимогами до посадової особи, її завданнями, обов`язками, правами та відповідальністю, замінено лише словникове формулювання вимог посадової інструкція аналітика з консолідованої інформації. Наказами відповідача, якими дійсно скорочувалися штатні одиниці працівників ДП «Херсонстандартметрологія», вносилися будь-які зміни до кількості штатних одиниць, або найменування підрозділів та посад в штатному розписі завжди передували письмові детальні обґрунтування таких змін, які направлялися для погодження до Мінекономіки, яким в свою чергу надавалися рекомендації, зауваження та навіть вимоги до виправлення граматичних помилок. Так, листом від 12.07.2019року за №461-01/31 відповідачем до Мінекономіки було направлено на погодження новий штатний розпис та організаційна структура з скороченням штатних одиниць з 108,5 до 103,5 з обґрунтуванням змін. Мінекономіки листом від 01.08.2019року за №3241-11/31783-08, рекомендовано відповідачу дотримання заходів, передбачених законодавством та ч.2 п.2.4.2 Галузевої угоди в сфері технічного регулювання, а також вимог ст.49-4КЗпП України та ст.23 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». Про проведення таких дій рекомендовано проінформувати Всеукраїнську профспілку машинобудівників та приладобудівників України. На виконання вимог Мінекономіки відповідачем були спрямовані листи до Всеукраїнської профспілки машинобудівників та приладобудівників України та профкому відповідача, у яких питання скорочення посади провідного економіста з планування не піднімалося взагалі. Після усунення усіх зауважень відповідачем було видано наказ №479 від 01.10.2019року «Про введення в дію структури та штатного розпису»(з додатками) яким було введено в дію штатний розпис з кількістю штатних одиниць 103,5 та фондом оплати праці 814\~614,00грн. з посадою провідного економіста. Отже, із наданих відповідачем документів вбачається, що аналітик з консолідованої інформації фактично виконує функції провідного економіста з планування і введення в дію штатного розпису наказом №98 від 04.03.2020року було здійснено виключно з метою звільнення [PERSON] , оскільки ніяких змін в організації виробництва з Мінекономіки(органом управління відповідача) погоджено не було і введенням в дію нового штатного розпису з 04.03.2020року не відбулося. Також з метою звільнення позивача, наказом №132 від 23.03.2020року «Про введення в дію структури та штатного розпису» було виведено з штатного розпису посаду провідного інженера відділу сертифікації продукції та послуг, систем управління відповідача. Зазначена посада стала вільною після звільнення 20.03.2020року [PERSON] відповідно до наказу від 17.03.2020року та не була йому запропонована у відповідності до положень ст.40, 49-2КЗпП України. Окрім того, останнім робочим днем [PERSON] була п`ятниця 20.03.2020року останній день тижня, новий штатний розпис був введений з понеділка 23.03.2020року без погодження з Мінекономіки, вважає, що це зроблено з метою позбавлення фізичної можливості запропонувати вакантну посаду позивачу. 20.03.2020року за №174-01/31 відповідачем на адресу Мінекономіки було направлено лист про погодження введення нового штатного розпису з численністю штатних працівників 102,5 , фондом оплати праці 850\~715грн. Мінекономіки листом від 02.04.2020року за №2141-11/22251-08, який був отриманий відповідачем 07.04.2020року погоджено відповідні зміни. Незважаючи на відсутність погодження Мінекономіки наказом відповідача від 23.03.2020року №132 було введено в дію новий штатний розпис з 23.03.2020року, яким без погодження з Мінекономіки було скорочено посаду провідного інженера відділу сертифікації продукції та послуг, систем управління з метою виключення можливості запропонувати дану посаду позивачу. Відповідно до\~ копії\~відповіді Мінекономіки\~від 31.08.2020року\~за №2141-10/53276-09,\~наданої на\~запит [PERSON] \~від 21.08.2020року\~(у\~справі 766/\~1555/20)\~ дата введення штатного розпису в дію не може передувати даті погодження змін до штатного розпису Уповноваженого органу управління. Отже, наказ відповідача від 23.03.2020року №132 «Про введення в дію структури та штатного розпису» прийнято в порушення порядку, встановленого чинним законодавством і підтверджує незаконність звільнення позивача, що є підставою для поновлення на роботі та стягненні середнього заробітку за час вимушеного прогулу. З огляду на викладене, з урахуванням збільшених позовних вимог позивач просив: поновити строк на оскарження наказів № 98 від 04.03.2020року та №121 від 23.03.2020року, визнати незаконними та скасувати накази ДП «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» від 04.03.2020року №98 «Про введення в дію структури штатного розпису»(з додатками) та наказ №121 від 23.03.2020року «Про введення в дію структури штатного розпису»; визнати незаконним та скасувати наказ Державного підприємства «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» від 06.05.2020року №18-П «Про розірвання трудового договору у зв`язку зі скороченням численності»; поновити [PERSON] на роботі на Державному підприємстві «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації»; стягнути з Державного підприємства «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» на користь [PERSON] середньомісячну заробітну плату за вимушений прогул в розрахунку на дату винесення рішення у справі, а також стягнути понесені судові витрати на правничу допомогу в сумі 10\~000,00грн: допустити негайне виконання судового рішення в частині виплати заробітної плати та поновлення на роботі. Ухвалою суду від 08.02.2021 року позовну заяву в частині поновлення строку на оскарження наказів № 98 від 04.03.2020 року та №121 від 23.03.2020року, визнання незаконними та скасування наказів ДП «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» від 04.03.2020року №98 «Про введення в дію структури штатного розпису» (з додатками) та наказ №121 від 23.03.2020 року «Про введення в дію структури штатного розпису» (з додатками) повернуто позивачеві. У відзиві представник відповідача адвокат Щедров О.Р. позов не визнав, зазначивши, що ДП «Херсонстандартметрологія» є публічним підприємством, заснованим на державні власності, єдиним учасником якого є Міністерство економічного розвитку і торгівлі України. Процедура затвердження і внесення змін до штатного розпису і організаційної структури ДП «Херсонстандартметрологія» регламентується чинним законодавством України та Статусом підприємства. Згідно п.1.1 Статуту уповноваженим органом управління підприємством є Міністерство економічного розвитку і торгівлі України. Пунктом 7.5 Статуту передбачено, що генеральний директор підприємства відповідно до покладених на нього завдань визначає та затверджує штатний розпис і організаційну структуру підприємства та зміни до них за погодженням з Уповноваженим органом управління. Отже, вирішення питання стосовно зменшення загальної численності працівників та змін до штатного розпису не є виключною прерогативою підприємства, а підлягає обов`язковому погодженню з Уповноваженим органом управління. Питання щодо ґрунтовної зміни штатних одиниць з метою оптимізації штатного розпису, зменшення адміністративних витрат на керування підрозділу та підвищення ефективності використання персоналу підрозділів для виконання виробничих завдань доводилося підприємством до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, ще задовго до поновлення позивача на роботі, а саме 12.07.2019року за № 461-01/31 листом на ім`я міністра надана пропозиція стосовно змін штату, що зумовило б економію коштів у розмірі 657\~101,76грн. Окрім того, до звільнення позивача підприємством неодноразово проводилась оптимізація штату працівників після узгодження даних дій з Уповноваженим органом управління, зокрема 26.09.2018року, 01.10.2019року та 20.03.2020року. Скорочення штатної посади провідного економіста з планування зумовлене не цілеспрямованим звільненням позивача, про що зазначає позивач в позові, а являє собою одну з ланок ланцюгу щодо оптимізації штату підприємства до необхідної виробничої кількості працівників на необхідних посадах і є доведеним фактом. Отже, ініціація зміни штатної розпису виникла задовго до поновлення позивача на посаді, тому посилання на цілеспрямовану зміну штатного розпису задля звільнення працівника за п.1 ч.1 ст.40 КЗпП України не відповідає дійсності. Відповідно до ст. 42-2 КЗпП України про наступне звільнення працівників персонально попереджують не пізніше ніж за два місці. ДП «Херсонстандартметрологія» повторним листом від 30.01.2020року звернулося до позивача з пропозицією приступити до виконання посадових обов`язків у зв`язку з поновленням його на посаді провідного економіста з планування на підставі судового рішення та наказу №57-П про поновлення на роботі від 18.11.2019року. З даним наказом позивач ознайомився 05.03.2020року, про що стверджує в позовній заяві. Як, зазначає сам позивач 05.03.2020року його було попереджено про заплановане 06.05.2020року звільнення у зв`язку зі зміною в організації виробництва та запропоновано низку вакантних посад. Позивач перебував у відпустці з 06.03.2020року по 05.05.2020року, і в разі наміру залишитися на роботі йому ніщо не заважало зібрати повний пакет документів з підтвердженням потрібної кваліфікації та надати попередньо всі документи разом із відповідними заявами щодо призначення на іншу посаду в обумовлений період, проте позивач надав заяви на запропоновані посади лише 05.05.2020року, за день до запланованого звільнення. Враховуючи, що позивач не надав підтверджуючі документи в обумовлений строк,а відповідачем повною мірою дотримано вимоги ч.2 ст.40, ч. 3 ст.49-2 КЗпП України його наказом №18-П від 06.05.2020року було звільнення з посади. У запереченнях на заяву про збільшення позовних вимог представник ДП «Херсонстандартметрологія» адвокат Динюк І.Р. просить відмовити в задоволенні заяви про збільшення(уточнення) позовних вимог, оскільки позивач фактично заявив нові вимоги, що по своїй суті є новим позовом і чинним процесуальним законом не передбачено, що є підставою для відмови в прийнятті заяви. Ухвалою суду від 19.06.2020року відкрито провадження та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 5\~ст. 279 ЦПК України\~суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотань про виклик сторін у судове засідання не надходило. Дослідивши матеріали справа, надані сторонами докази, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробити собі на життя працею, які він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Згідно зі статтею 5КЗпП України держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України: правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що [PERSON] перебував з відповідачем у трудових правовідносинах з 2012року, а з 11.11.2014року працював на посаді провідного економіста з планування. Наказом №371 від 26.06.2015року [PERSON] був звільнений з посади за п.3 ст.40КЗпП України. Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 03.04.2017року(справа №667/5636/15-ц), залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Херсонської області від 03.05.2017року поновлено [PERSON] на посаді провідного економіста з планування ДП «Херсонстандартметрологія» та стягнуто на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу. На рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 03.04.2017року та ухвалу Апеляційного суду Херсонської області від 03.05.2017року представником ДП «Херсонстандартметрологія» подана касаційна скарга. Постановою Верховного Суду в складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16.10.2019року касаційна скарга ДП «Херсонстандартметрологія» залишена без задоволення. Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 03.04.2017року та ухвалу Апеляційного суду Херсонської області від 03.05.2017року залишено без змін. Наказом №57-П від 18.11.2019 року генерального директора ДП «Херсонстандартметрологія» поновлено [PERSON] на посаді провідного економіста з планування з 18.11.2019року (підстава постанова ВС КЦС від 16.10.2019року). Із матеріалів справи вбачається та визнається сторонами, що з наказом про поновлення на роботі з 18.11.2019року [PERSON] був ознайомлений лише, 05.03.2020року. 05.03.2020 року наказом №27-В генерального директора ДП «Херсонстандартметрологія» позивачу за його заявою надано відпустку тривалістю 58календарних днів з 06.03.2020року по 05.05.2020року. 05.03.2020року [PERSON] був попереджений згідно зі ст. ст. 49-2, 49-4КЗпП України про наступне звільнення з посади провідного економіста з планування та підставі п.1ст.40КЗпП України, яке відбудеться 06.05.2020року, у зв`язку зі зміною в організації виробництва і праці ДП «Херсонстандартметрологія» на підставі наказу від 04.03.2020року №98, про введення в дію штатного розпису. Одночасно йому запропоновано переведення на вакантні посади: провідного інженера метрології відділу повірки та калібрування теплотехнічних та електричних ЗВТ; провідного інженера з метрології відділу повірки та калібрування механічних та геометричних ЗВТ; водія автотранспортних засобів Новокаховського метрологічного відділу; інженера з метрології Новокаховського метрологічного відділу; начальника калібрувальної лабораторії; інженера 2 категорії метрології калібрувальної лабораторії; провідного інженера відділу сертифікації продукції та послуг, систем управління якістю на період відпустки по догляду за дитиною [PERSON] ; начальника сектору інформаційних технологій; інженера сектору інформаційних технологій; водія автотранспортних засобів відділу забезпечення діяльності підприємства. 30.04.2020року генеральний директор ДП «Херсонстандартметрологія» направив на адресу голови первинної профспілкової організації подання про розірвання трудового договору з [PERSON] у зв`язку з скороченням численності штату працівників на підставі структури та штатного розпису введених в дію з 04.03.2020року наказом №98. 05.05.2020року позивач надав відповідачу заяви за №№4664-01, 4665-01, 4666-01, 4667-01, 4668-01, 4669-01, 467001, 4671-01, 4672-01, 4673-01 про переведення його на всі запропоновані для переведення на вакантні посади.\~ В цей же день позивачу направлена службова записка щодо кваліфікаційних вимог по кожній посаді та запропоновано терміново не пізніше 13.00год 06.05.2020року надати підтверджуючі кваліфікаційні вимоги документи в разі їх наявності. У відповідь на службову записку позивач повідомив, що документи підтверджуючі кваліфікацію знаходяться в його особовій справі відділу кадрів підприємства. Згідно з протоколом №01/05 від 06.05.2020року первинна профспілкова організація ДП «Херсонстандартметрологія» професійної спілки машинобудівників та приладобудівників України надала згоду на розірвання трудового договору з провідним економістом з планування [PERSON] Наказом Генерального директора ДП «Херсонстандартметрологія» за №18-П від 06.05.2020року [PERSON] провідного економіста з планування звільнено з 06.05.2020року у зв`язку зі скороченням численності працівників, п.1 ст.40КЗпП України з виплатою вихідної допомоги у розмірі середнього місячного заробітку відповідно до ст.44КЗпП України. Пунктом 1 ч.1 ст. 40КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках змін в організації виробництва і праці, в тому числі ліквідації, реорганізації, банкрутства або перепрофілювання підприємства, установи, організації, скорочення чисельності або штату працівників. Звільнення з підстав, зазначених у пунктах 1, 2 і 6 цієї статті, допускається, якщо неможливо перевести працівника, за його згодою, на іншу роботу (ч.2 ст. 40КЗпП України) . Як, роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.19 постанови №9 від 06.11.1992року (з послідуючими змінами) «Про практику розгляду судами трудових спорів» розглядаючи трудові спори, пов`язані зі звільненням за п.1ч.1ст.40КЗпП, суди зобов`язані з`ясувати, чи дійсно у відповідача мали місце зміни в організації виробництва і праці, зокрема, ліквідація, реорганізація або перепрофілювання підприємства, установи, організації, скорочення чисельності або штату працівників, чи додержано власником або уповноваженим ним органом норм законодавства, що регулюють вивільнення працівника, які є докази щодо змін в організації виробництва і праці, про те, що працівник відмовився від переведення на іншу роботу або що власник або уповноважений ним орган не мав можливості перевести працівника з його згоди на іншу роботу на тому ж підприємстві, в установі, організації, чи не користувався вивільнюваний працівник переважним правом на залишення на роботі та чи попереджався він за 2 місяці про наступне вивільнення однією з найважливіших гарантій для працівників при скороченні численності або штату є обов`язок власника чи уповноваженого ним органу працевлаштувати працівника. За ч.2 та ч.3 ст.49-2КЗпП України про наступне вивільнення працівників персонально попереджають не пізніше ніж за два місяці. Одночасно з попередженням про звільнення, у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці, власник або уповноважений ним орган пропонує працівникові іншу роботу на тому ж підприємстві, в установі, організації. Обов`язок по працевлаштуванню працівника покладається на власника з дня попередження про вивільнення до дня розірвання трудового договору, за змістом ч.3 ст.49-2КЗпП України роботодавець є таким, що виконав цей обов`язок, якщо працівникові були запропоновані всі інші вакантні посади (інша робота), які з`явилися на підприємстві протягом цього періоду і які існували на день звільнення. Згідно п.1.1 Статуту ДП «Херсонстандартметрологія» затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України №1737 від 21.11.2018року підприємство засноване на державній власності, уповноваженим органом управління підприємством є Міністерство економічного розвитку і торгівлі України. Пунктом 7.5 Статуту передбачено, що генеральний директор підприємства відповідно до покладених на нього завдань визначає та затверджує штатний розпис і організаційну структуру підприємства за погодженням з Уповноваженим органом управління. Отже, підприємство за погодженням з Уповноваженим органом управління самостійно визначає свою організаційну структуру, встановлює чисельність працівників і штатний розпис. Дослідивши надані документи суд установив, що відповідач 14.11.2019 року на адресу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (Уповноваженого органу управління) листом за №1700-01/31 направив на погодження штатний розпис та організаційну структуру підприємства, згідно з якою численність штатних працівників становила 103,5одиниць, фонд оплати праці 858\~645,00грн. Запропонована структура та штатний розпис погоджена Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України про що свідчить лист за №3241-11-48759-08 від 21.11.2019року. Наказом генерального директора ДП «Херсонстандартметрологія» №587 від 29.11.2019 року «Про введення в дію структури та штатного розпису» було введено в дію штатний розпис з кількістю штатних одиниць 103.5, фондом заробітної плати 858\~645,00грн. та з посадою провідного економіста з планування в штатному розпису. Наказом генерального директора підприємства від 18.11.2019року за №57-П поновлено [PERSON] на посаді провідного економіста з планування з 18.11.2019року, підстава на виконання постанови Верховного Суду від 16.10.2019року у справі №766/5636/15-ц. 20.11.2019року генеральний директор ДП «Херсонстандартметрологія» до отримання відповіді Мінекономіки на звернення від 14.11.2019року щодо погодження організаційної структури та штатного розпису направив на адресу Мінекономіки для погодження новий штатний розпис «з переглядом окладів» з такою ж численністю штатних працівників -103,5 одиниць, фондом оплати праці 858 645,00грн., проте без посади провідного економіста з планування. Погодження Мінекономіки на лист від 20.11.2019 року отримано відповідачем 02.12.2019 року №3241-11/50773-08, з затвердженими додатками. Отже, штат установи станом на 05.03.2020року становив 103.5 одиниці. 04.03.2020року генеральним директором був виданий наказ №98 від 04.03.2020року «Про введення в дію структури та штатного розпису» з кількістю штатних одиниць 103.5 з фондом заробітної плати 858 645,00грн., в штатному розписі була відсутня посада провідного економіста з планування, а замість неї введено посаду аналітика з консолідованої інформації. При цьому правового обґрунтування щодо скорочення посади провідного економіста з планування та введення посади провідного аналітика з консолідованої інформації відповідачем не надано. Отже, матеріалами справи підтверджено, що позивач поновлений на посаді згідно з наказом №57-П від 18.11.2019 року і на час, що передував його попередженню про звільнення 05.03.2020 року відповідачем, 04.03.2020 року введено в дію структуру і штатний розпис зі штатом 103,5 одиниці, в якому відсутня посада провідного економіста з планування та введена нова посада аналітика з консолідованої інформації, яка не була запропонована позивачеві. Окрім того, із матеріалів справи вбачається, що відповідачем в порушення п.7.5 Статуту без погодження з Уповноваженим органом управління виданий наказ №132 від 23.03.2020року «Про введено в дію структури та штатного розпису», яким скорочено посаду провідного інженера відділу сертифікації продукції та послуг, систем управління, тобто з 20.03.2020року до 07.04.2020року(дата погодження нового штатного розпису Мінекономіки лист №4506-01) у відповідача була вакантна посада головного інженера відділу сертифікації продукції та послуг, систем управління, яка також не була запропонована позивачу для працевлаштування. Отже, встановленими судом обставинами справи підтверджено невиконання відповідачем обов`язку, передбаченого ч.3 ст. 49-2КЗпП України щодо надання пропозицій про всі наявні на підприємстві вакансії, які з`явилися на підприємстві і які існували на день\~звільнення позивача. Разом із тим суд вважає безпідставними посилання позивача на те, що відповідач не надав аргументованої відмови на подані ним заяви про переведення його на інші посади, оскільки чинним законодавством передбачений обов`язок роботодавця за два місця попередити працівників про наступне вивільнення з наданням інформації про вакантні посади, що в свою чергу кореспондується в обов`язок працівника протягом зазначеного терміну надати заяву (у разі згоди) про переведення на вакантну посаду, а також документи, що підтверджують кваліфікаційні вимоги. Надання позивачем за день до звільнення, тобто 05.05.2020 року заяв про переведення його на всі вакантні посади без надання документів на підтвердження кваліфікаційних вимог свідчить про несумлінне ставлення позивача до свого працевлаштування. При цьому, суд погоджується із доводами позивача відносно того, що документи на підтвердження кваліфікаційних вимог для зайняття вільних посад знаходилися у відповідача, що не перешкоджало роботодавцю виконати покладений на нього обов`язок, передбачений ч.3 ст. 49-2КЗпП України для працевлаштуванню працівника. Доводи позивача щодо невиконання відповідачем вимог ст.42КЗпП України не заслуговують на увагу, оскільки будь-якого обґрунтування порушення відповідачем зазначених вимог закону позивачем не надано. При таких обставинах, суд дійшов висновку про те, що відповідач допустив порушення вимог трудового законодавства при звільненні позивача, не запропонувавши всі наявні на підприємстві вакансії та не перевів маючи його згоду на заняття вакантних (вакантну) посад(посаду), які відповідали його кваліфікації, освіті, досвіду згідно з документами, що знаходяться в особовій справі позивача у відділі кадрів підприємства, що відповідно до приписів ч.1 та ч.2 ст.235КЗпП України, є підставою для поновлення позивача на попередній роботі з одночасною виплатою середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Згідно з ч.1 ст.235КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомлення про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає спір. З огляду на викладене, позовні вимоги позивача про поновлення його на роботі є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Такий спосіб захисту буде відповідати приписам чинного трудового законодавства, оскільки саме такий спосіб передбачений у випадку неправомірного звільнення працівника. Відповідно до ч.2 ст.235КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. При визначені середнього заробітку суд виходив із середньоденної заробітної плати позивача, яка становить 714,90грн, та визначена із заробітної плати [PERSON] за два останні місяці роботи березень-квітень 2020 року в сумі 30 025,74 грн. ( 28825,74 грн.+ 1200,00 грн. = 30\~025,74 : 42 календарні дні (березень 21,квітень 21) = 714, 90грн.) Отже, в період з 06.05.2020року по 22.02.2021 року кількість робочих днів за які підлягає стягнення компенсації за час вимушеного прогулу становила 200 днів, тому з урахуванням середньоденного доходу (714,90 грн. х 200 = 142\~980,00грн.) компенсація складає 142 980 грн., яка визначена без утримання податку та інших обов`язкових платежів і підлягає стягненню на користь позивача. Відповідно до ст. 137 ЦПК України суд вважає, що витрати на правничу допомогу в сумі 10\~000,00грн., є співмірними зі складністю справи та виконаних адвокатом послуг, а подання адвокатом розрахунку витрати на правничу допомогу не разом із першою заявою, про що наголошує представник відповідача, не є безумовною підставою для відмови у відшкодуванні відповідних витрат. Згідно з положеннями ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 4\~204,00 грн. яка складається з : 2\~102,00 грн. за вимогою немайнового характеру та 2\~102,00 грн. за вимогою майнового характеру. На підставі викладеного, ст.43 Конституції України, ст.ст. 5,21, 40, 42,49-2, 49-4, 235КЗпП України,

Outcome: approved