Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-15 00:00:00

У червні 2015 року [PERSON] в особі представника за довіреністю [PERSON] звернулася до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа : Жовтневий відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби\~ Запорізького міського\~ управління юстиції. В обґрунтування заяви зазначила, що [PERSON] (до заміжжя [PERSON]), народилася 14 лютого 1927 року в селі Бугас Волноваського району Донецької області (з 1959 р. Максимівка, в 1993 р. відновлена історична назва «Бугас»). ЇЇ батько, [PERSON] та її мати [PERSON] (до заміжжя Яриш) Кірікія Дмитріївна були уродженими греками, як і більшість мешканців села, заснованого грецькими переселенцями. Вони дотримувались традицій цієї національності, та виховували її відповідно до греко-католицьких традицій. Під час репресій радянської влади проти греків Приазовя у 1937-1938 рр., більше 80 тисяч осіб грецької національності було позбавлено волі або розстріляно за звинуваченням у шпіонажі або контрреволюційній діяльності. ЇЇ батька було репресовано у їх числі, та 01.04.1938 р. засуджено на десять років позбавлення волі із формулюванням «за контрреволюційну діяльність», що підтверджується довідкою про звільнення з виправничо-трудового лагеря від 11.01.1948 р., в якій зазначено, що її батько за національністю грек. Також національність батька зазначена у військовому квитку, виданого йому 18 квітня 1948 року. Після цього її батькам довелося скривати свою національність, у тому числі при одруженні у 1952 році, та багато часу після цього, не зазначаючи її у жодному документі тих часів. Після укладення шлюбу із [PERSON] 18.10.1952 р. вона змінила своє прізвище з «Федорова» на «Мелентьєва». Під час заміни мого паспорта у 2002 році, назву місця народження у паспорт українського зразку було перенесено із паспорту УРСР, тобто «село Максимівка», як с.\~Бугас називалося у період з 1959 по 1993 р.. Оскільки стан її оригінального свідоцтва про народження (від 19 лютого 1927 року) не дозволяє зняти з нього практично ніякої інформації, у грудні 2014 року їй довелося звернутися до органів Реєстрації актів цивільного стану з проханням про відновлення свідоцтва, та видачу дублікату. Свідоцтво про народження було поновлено 26 травня 2015 року. У поновленому свідоцтві не зазначена ані її національності, ані національності її батьків. Згідно зі ст. 35 Конституції України, кожен має право на свободу світогляду та віросповідання. Статтею 300 Цивільного Кодексу України встановлено, що фізична особа має право на індивідуальність, має право на збереження своєї національної, культурної, релігійної, мовної самобутності, а також право на вільний вибір форм та способів прояву своєї індивідуальності, якщо вони не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства. Згідно з Законом України «Про національні меншини в Україні» від 12.06.1992 р., громадяни України мають право вільно обирати та відновлювати національність; примушення громадян у будь-якій формі до відмови від своєї національності не допускається. ЇЇ батько та матір були греками, тому вона відносить себе до грецької національності, та користуючись наданим їй правом бажає встановити юридичний факт що її національність гречанка. Окрім реалізації своїх прав та морально-етичної сторони справи, факт встановлення судом приналежності її до грецької національності надасть можливість їй, її сину та дочці звернутися до міжнародної організації «Рада греків зарубіжжя» (World Council of Hellenes Aboard), яка на підставі документу, що підтверджує національність особи, виданого державою громадянства особи, здійснює безкоштовну правову допомогу із підготовки документів для отримання виду на проживання у Греції, або звернутися із проханням про надання виду на проживання до консульства Греції самостійно. Також, таке рішення суду надає їй можливість звернутися до громадської організації «Федерація грецьких товариств України», яка на підставі відповідних документів може винести рішення про надання часткової фінансової допомоги на поховання, у випадку її смерті, як найближчого родича репресованої особи грецької національності, яка постраждала під час репресій 1937-1938 рр.). На підставі викладеного, просить суд встановити факт, що її національність - гречанка. Представник заявника надав суду заяву з проханням розглянути справу за його відсутності, зазначивши, що заяву підтримає та просила суд її задовольнити. Представник заінтересованої особи у судове засідання не зявився, але надіслав на адресу суду листа з проханням розглядати справу за його відсутності, зазначивши, що заперечень стосовно заяви [PERSON] не має. Суд, вивчивши матеріали справи, взявши до уваги заяви заявника та представника заінтересованої особи по справі, приходить до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] (до заміжжя [PERSON]), народилася 14 лютого 1927 року в селі Бугас Волноваського району Донецької області (з 1959 р. Максимівка, в 1993 р. відновлена історична назва «Бугас»). (а.с. 10) Батько заявниці - [PERSON] та її мати - [PERSON] (до заміжжя Яриш) Кірікія Дмитріївна були уродженими греками, як і більшість мешканців села, заснованого грецькими переселенцями, які дотримувались традицій цієї національності, та виховували заявницю відповідно до греко-католицьких традицій. Під час репресій радянської влади проти греків Приазовя у 1937-1938 рр., більше 80 тисяч осіб грецької національності було позбавлено волі або розстріляно за звинуваченням у шпіонажі або контрреволюційній діяльності. Батька заявниці було репресовано у їх числі, та 01.04.1938 р. засуджено на десять років позбавлення волі із формулюванням «за контрреволюційну діяльність», що підтверджується довідкою про звільнення з виправничо-трудового лагерю від 11.01.1948 р., в якій зазначено, що батько заявниці за національністю грек. Також національність батька заявниці зазначена у військовому квитку, виданого йому 18 квітня 1948 року. (а.с. 13-14) Після цього батькам заявниці довелося скривати свою національність, у тому числі при одруженні у 1952 році, та багато часу після цього, не зазначаючи її у жодному документі тих часів. (а.с. 12) Після укладення шлюбу із [PERSON] 18.10.1952 р., заявниця змінила своє прізвище з «Федорова» на «Мелентьєва». (а.с. 11) Під час заміни у 2002 році заявницею паспорта громадянина України, назву місця народження у паспорт українського зразку було перенесено із паспорту УРСР, тобто «село Максимівка», як с.\~Бугас називалося у період з 1959 по 1993 р.. (а.с. 8, 15-16) Оскільки стан оригінального свідоцтва про народження заявниці, виданий 19 лютого 1927 року не дозволяє зняти з нього практично ніякої інформації, у грудні 2014 року заявниці довелося звернутися до органів Реєстрації актів цивільного стану з проханням про відновлення свідоцтва, та видачу дублікату. Свідоцтво про народження заявниці було поновлено 26 травня 2015 року, але у ньому не зазначена ані її національності, ані національності її батьків. (а.с. 10) Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 234 ЦПК України\~окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення ;для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно до п.1 ч. 1\~ст. 256 ЦПК України\~суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Частиною 2 статті 256 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. До компетенції суду віднесено встановлення факту, якщо: згідно із законом він породжує юридичні наслідки; заявник не може підтвердити його іншим шляхом (отриманням чи відновленням втрачених документів або внесення змін до актового запису тощо). Відповідно до п. 5 ч. 1\~ст. 256 ЦПК України\~та роз'яснень, викладених у п. 1\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право. З аналізу наведених норм закону та роз'яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановленню фактів, що мають юридичне значення», вбачається, що справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку, окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з'ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Встановлення юридичного факту, що [PERSON], яка народився 14 лютого 1927 року в с. Бугас (Максимівка) Волноваського району Донецької області за національністю є гречанка, необхідно останній для отримання можливісті їй, її сину та дочці звернутися до міжнародної організації «Рада греків зарубіжжя» (World Council of Hellenes Aboard), яка на підставі документу, що підтверджує національність особи, виданого державою громадянства особи, здійснює безкоштовну правову допомогу із підготовки документів для отримання виду на проживання у Греції, або звернутися із проханням про надання виду на проживання до консульства Греції самостійно. Також, надання їй можливість звернутися до громадської організації «Федерація грецьких товариств України», яка на підставі відповідних документів може винести рішення про надання часткової фінансової допомоги на поховання, у випадку її смерті, як найближчого родича репресованої особи грецької національності, яка постраждала під час репресій 1937-1938 рр.) Згідно\~ст. 300 Цивільного кодексу України, фізична особа має право на індивідуальність, має право на збереження своєї національної, культурної, релігійної, мовної самобутності, а також право на вільний вибір форм та способів прояву своєї індивідуальності, якщо вони не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства. Згідно\~ст.55 Конституції України\~права і свободи громадян захищаються судом. У відповідності до\~ст.11 Конституції України\~держава сприяє консолідації та розвиткові етнічної, культурної, мовної та релігійної самобутності всіх кордонних народів і національних меншин України. Згідно з\~Законом України «Про національні меншини в Україні», громадяни України мають право вільно обирати та відновлювати національність; примушення громадян у будь-якій формі до відмови від своєї національності не допускається. Відповідно до ч.1 ст.3 Рамкової\~конвенції ООН «Про захист національних меншин», ратифікованої в Україні Законом від 09.12.1997 року, кожна особа, яка належить до національної меншини, має право вільно вирішувати, вважатися їй, чи не вважатися такою, і таке рішення або здійснення прав у зв'язку з ним не повинно зашкоджувати такій особі. Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення заяви [PERSON] в особі представника за довіреністю [PERSON] про встановлення факту, що [PERSON], яка народився 14 лютого 1927 року в с. Бугас (Максимівка) Волноваського району Донецької області за національністю є гречанка.

Outcome: approved