Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-16 00:00:00

У червні 2017 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Заслучненської сільської ради Красилівського району Хмельницької області, [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON], який постійно проживав у [ADDRESS]. Її брат [PERSON] на час смерті батька з ним не проживав так, як ще в 2003 році переселився на постійне місце проживання до м.Чемерівці, де й проживає по сьогоднішній день, хоча зареєстрований за вищевказаною адресою в батьківському будинку. Після смерті батька вона є спадкоємицею першої черги. Окрім неї його спадкоємцями першої черги також є його діти, а саме [PERSON], [PERSON] та [PERSON], які спадщини [PERSON] не приймали та на неї не претендують. До складу спадщини входить земельна ділянка площею 3,17 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Заслучненської сільської ради та житловий будинок за вищевказаною адресою. Однак, у зазначений строк вона не змогла оформити та подати нотаріусу заяви, в зв'язку з чим постановою державним нотаріусом Красилівської державної нотаріальної контори їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] Пропуск нею зазначеного шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] пов'язаний із тим, що в той час, коли вона планувала здійснити це, важко захворіла та вимушена була лікуватись. Просить визначити їй додатковий строк, необхідний для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], який помер [INFO], протягом двох місяців. У судове засідання позивач надіслала заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача Заслучненської сільської ради, [PERSON], залучені третіми особами в справі [PERSON] та [PERSON], належним чином повідомлені про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання також не прибули, надіслали заяви про те, що позовні вимоги визнають і справу просять розглядати у їх відсутність. Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом достовірно встановлено, що [INFO] помер [PERSON], який постійно проживав у [ADDRESS]. Після його смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 3,17 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Заслучненської сільської ради та житловий будинок за вищевказаною адресою. Постановою державного нотаріуса Красилівської державної нотаріальної контори Тиховською В.В. від 22.06.2017 позивачу відмовлено в прийнятті її заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у зв'язку з пропущенням нею строку для її прийняття. Ці обставини підтверджуються: свідоцтвом про народження [PERSON], свідоцтвом про укладення шлюбу [PERSON], свідоцтвом про смерть [PERSON], довідками №№ 595, 597 від 15.06.2017, № 610 від 16.06.2017, виданими Заслучненською сільською радою Красилівського району Хмельницької області, державним актом на право приватної власності на землю серії [NUMBER] від 14.07.2003, свідоцтвом про право особистої власності на житловий будинок від 01.12.1989, технічним паспортом на житловий будинок, експлікацією до плану будинку, довідкою № 295 від 03.05.2017 Красилівського районного Центру первинної медико-санітарної допомоги, заявою [PERSON] від 06.11.2015, заявою [PERSON] від 06.11.2015, постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 22.06.2017, заявами Заслучненської сільської ради від 16.08.2017, [PERSON], [PERSON], [PERSON] від 17.08.2017. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (стст. 1220, 1222, 1270 ЦК). Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Наведене узгоджується з правовою позицією ВСУ у справі № 6-1486цс15. Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку, що [PERSON] у зв'язку з причинами, пов'язаними з об'єктивними, непереборними та істотними труднощами для неї, пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, а тому, враховуючи те, що відповідачі та треті особи, які не заявляють самостійних вимог, не заперечують проти позову, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, [PERSON] слід визначити додатковий строк для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON], терміном два місяці з дня вступу рішення в законну силу. Відповідно до пп. 2, 5, 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Outcome: approved