Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-23 00:00:00

У травні 2016 року позивач [PERSON] акціонерне товариство «[PERSON] Банк», третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - [PERSON] звернулось до суду з позовом до [PERSON] про повернення безпідставно набутих коштів, в якому просили стягнути з відповідачки на користь ПАТ «Альфа-Банк» незаконно отримані кошти у сумі 30\~000 грн. та стягнути судові витрати. В судовому засіданні представник позивача ПАТ «Альфа Банк» позовні вимоги підтримали в повному обсязі та наполягали на їх задоволенні. Третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] проти позовних вимог не заперечувала та просила їх задовольнити. В судовому засіданні представник відповідачки [PERSON] адвокат [PERSON] позовні вимоги не визнав в повному обсязі та просив відмовити в їх задоволенні з підстав безпідставності та необґрунтованості. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не зявилась, про причини своєї неявки суд не повідомила, хоча завчасно та належним чином були повідомлена про день та час слухання справи. Суд, заслухавши пояснення сторін по справі, дослідивши матеріали справи, вважає позов ПАТ «Альфа-Банк» таким, що не підлягає до задоволення за наступних обставин. Статтею 11 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до Цивільного процесуального кодексу України, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Статтею 60 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Отже суд розглядає справу за наявними у справі доказами, які надані сторонами. Судом встановлені факти та відповідні їм правовідносини. Предметом, даного спору, являються обставини, які мали місце 15 липня 2015 року о 16 год. 17 хв. у відділенні ПАТ «Альфа-Банк» у м. Полтава по вул. Куйбишева, 19а, до відділення банку прийшла клієнтка [PERSON] з вимогою отримати кошти з двох кредитних карток. Які саме суми касир зобовязана була зняти, відповідачка не знала, в звязку з чим висловила таке прохання до касира перевірити залишок на обох картках. Після уточнення наявних сум на картках [PERSON] попрохала касира зняти з однієї картки 20\~000 грн., а з другої 5\~000 грн.. З однієї картки касиром було знято суму 5\~000 грн., а з іншої 20\~000 грн. було неможливим, в звязку з лімітом на зняття, про що касир повідомила відповідачку. В звязку з цим остання, не відходячи від каси, зателефонувала на гарячу лінію 08000503530. Прохання відповідачки було задоволено та знято ліміт з картки на зняття готівки, касиром було знято з даної картки 20\~000 грн.. Після зняття з карток [PERSON] попрохала касира продати 100 доларів США, відрахувавши оплату з суми 25000 грн.. Всього касир була зобовязана видати [PERSON] кошти на суму 22\~552 грн. та 100 доларів США. Стороною позивача вказувалось про те, що поведінка відповідачки [PERSON] перед касою була неврівноваженою, нервовою, претензійною і тому, як вказувалось в позові та в ході судового розгляду справи, касиром було допущено помилку у вигляді передачі коштів [PERSON], касиром було видано кошти останній в сумі 52\~552 грн. і 100 доларів США з яких: 22\~552 грн. та 100 доларів США клієнтки та 30\~000 грн. помилково виданих, що належать банку, тому були змушені звернутися до суду з позовом про повернення безпідставно набутих коштів. Згідно посадової Інструкції касира відділу Публічного акціонерного товариства «[PERSON] Банк», затвердженої розпорядженням № 1633 від 27.10.2009 Директором управління персоналом [PERSON], а саме п. 3.2, п. 32.5, п. 3.2.2 касир відділення ПАТ «Альфа-Банк» виконує ряд наступних функцій з проведення валютно обмінних операцій, операції з платіжними картками. У відповідності до даної Інструкції основними обовязками касира відносять якісно обслуговувати клієнтів, звітувати про свою діяльність перед завідуючою касовю відділення про результати своєї діяльності ( т. 1 а.с.54-56). Як вбачається з матеріалів справи [PERSON], згідно наказу № 2219-К від 11 червня 2015 року була прийнята на посаду касира віділення «Полтавське» ПАТ «[PERSON] Банк» на постійній основі ( т.1 а.с.44). Так, судом встановлено, що у відповідності до посадової Інструкції касира відділу Публічного акціонерного товариства «[PERSON] Банк», затвердженої розпорядженням № 1633 від 27.10.2009 Директором управління персоналом [PERSON], а саме п. 3.2, п. 32.5, п. 3.2.2 касир [PERSON] було вчинено функції по проведенню валютно обмінних операції та операції з платіжними картками з клієнтом банку [PERSON], що не заперечувалось сторонами по справі. Згідно порядку ведення касових операції у ПАТ «[PERSON] _ Банк», версія 8.02., а саме пункту 6.1.7 визначено, що приймаючи готівкові кошти від касира протягом дня завідуючий касою приймає повні і неповні пачки оформлені відповідно до вимог Розділу 10 даного Порядку за надписами на накладах з перевіркою за корінцями, окремі повні і неповні корінці приймаються з поаркушним перерахуванням з обовязковим відображенням сум передачі АБС. Після того як завідуючий касою прийняла від касира та перерахувала корінець, вона має його оформити з використанням свого іменного штампу в установленому порядку. Після того як завідуючий касою відкриває повну / неповну пачку готівкових коштів, вона має переоформити всі готівкові кошти з використанням свого іменного штампу відповідно до вимог розділу 10 даного Порядку. Пунктом 6.1.8 Порядку визначено, що після завершення виконання касових операцій (в кінці операційного дня, чи зміни касира) касир формує цінності у встановленому порядку згідно вимог розділу 10 цього порядку. Готівку та інші цінності разом з довідкою касира і касовими документами касири передають завідуючому касою з формування операції повернення підзвіту в АБС; для подальшого контролю та зведенню каси відповідно до Розідлу 14.1 «Зведення операційної каси». Не допускається передавання одним касиром готівкових коштів іншому касиру для подальшої передачі завідуючою касою. У відповідності до п. 6.1.9 даного Порядку, визначено, що щоденно, після закінчення операційного часу, спеціалісти по ОКР повертають готівку та інші цінності, довідкові і касові документи завідуючому касою у порядку визначеному або «Стандартом роьоти спеціаліста по ОКР з використанням темпосейфу у відділеннях ПАТ «Альфа-Банк» або «Регламентом обслуговування клієнтів з використанням пристрою TCR в ПАТ «Альфа-Банк». Пунктом 6.1.10 даного порядку визначено, що завідуючий касою звіряє: суми прийнятих від касового працівника цінностей, кількість прибуткових і видаткових касових документів та зазначені в них дані з даними, зазначеними в довідці касира та даними АБС та, у разі відповідності, відписує Довідку касира. Виконує дії по зведенню каси згідно вимог Розділу 14.1 «Зведення операційної каси»( т. 1 а.с.133). В ході судового розгляду справи стороною позивача вказувалось про те, що після зведення каси касир [PERSON] виявила недостачу коштів в сумі 30\~000 грн., про що вона у відповідності до посадової Інструкції касира відділення повідомила своїх керівників. Директором відділення [PERSON] було видано розпорядження № 25 про проведення ревізії робочого місця касира та в цілому грошових коштів у сховищі відділення, проведеної з контрольним перерахунком готівкових коштів, відповідно до вимог нормативних документів Національного банку України, Порядку ведення касових операцій у ПАТ «Альфа-Банк». За результатами проведеної ревізії ревізійною комісією висунуто зауваження: Виявлено нестачу готівкових коштів у сумі 30\~000,00 грн. у валюті гривня, яка підтвердилась результатами контрольного перерахунку залишків готівки, що знаходились під відповідальністю касира [PERSON], відповідальними особами сховища цінностей відділення «Полтавське» ПАТ «Альфа-Банк», завідуючою касою [PERSON], контролером [PERSON] негайно було інформовано директора [PERSON], головного спеціаліста відділу управління регіональної безпеки [PERSON], начальника відділу управління регіональної безпеки [PERSON], начальника відділу касових операцій [PERSON], регіонального керівника по операційній діяльності [PERSON] ( т.1 а.с.8-9). Згідно п. 8.1.1.10 Порядок ведення касових операцій у ПАТ «[PERSON] Банк», версія 8.02, визначено, що у разі виявлення ТУ НБУ, Центральним сховищем, під час перерахування готівки в упаковці Банка недостачі (неплатіжні, підроблені навмисно пошкоджені з метою вчинення кримінального правопорушення, пошкоджені під час надзвичайного режиму) банкнот (монет), ТУ НБУ надсилає Банку, у пачці ( мішечку) якого виявлена недостача, акт про розбіжності (складений ТУ НБУ, Центральним сховищем), разом з пакувальним матеріалом (накладною, бандероль з усіх корінців та упаковки пачки, в яких були виявлені розбіжності; ярлик, пломбу від мішечка) для відшкодування банком недостачі протягом трьох робочих днів з для отримання акта. Відповідальний працівник ВОКО УКОіКП виконує проводку по «[PERSON] Банк» при виявленні надлишків та нестач готівкових грошових коштів в касах, банкоматах, TCR Банка. В цей день винна в достачі матеріально відповідальна особа виконує погашення недостачі. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, а саме [PERSON] ревізії цінностей, що знаходяться у підзвіті касового працівника [PERSON] відділення «Полтавське ПАТ «[PERSON] Банк», проведеної на підставі Розпорядження № 25 від 15.07.2015 року, що у грошовому сховищі відділення «Полтавське» ПАТ «Альфа-Банк» виявлено нестачу у розмірі 30\~000 грн. у підзвіті касира відділення «Полтавське» ПАТ «Альфа-Банк [PERSON], у звязку з тим, що касиром була видана клієнту більша сума, ніж по документу. Крім того, даним [PERSON] ревізії встановлено, що 15.07.2015 року касир [PERSON] отримала під звіт 1\~575\~384,46 грн., сума оборотів готівки в цей день склала: прибуток (надходження в касу) 72\~450,68 грн.; видаток склав - 529\~452,95 грн.. Сума що була повернута до завідуючої касою за даними книги обліку 264\~000,00 грн.; результат контрольного перерахунку ( тобто залишок) склав 854\~382,19 грн.. Виявлені розбіжності, недостача склала 30\~000 грн. ( т.1 а.с.6-7). В ході судовоого розгляду даної справи жодною із сторін не оспорювасяв факт проведення касових операцій касиром [PERSON] з клієнтом банку [PERSON]. При цьому, представником позивача вказувалось про те, що відповідачка своїми діями та поведінкою спричинила помилку касира, в результаті чого незаконного заволоділа коштами в сумі 30\~000 грн.. В підтвердження чого, останніми було надано відеозапис з камери відеоспостередення каси № 2. Так, згідно [PERSON] моніторингу відео спостереження (архів) по факту рахункової помилки касира [PERSON] при видачі грошей у сумі 50\~000 грн. з каси № 2 на відділенні «Полтавське» ПАТ «Альфа-Банк» за адресою м. Полтава. вул. Куйбишева, 19а клієнту [PERSON] від 15.07.2015 року, встановлено, що касир [PERSON] станом на 15.07.2015 року працювала на робочому місці каси №2 за адресою м. Полтава, вул. Куйбишева, 19а, Зазначене робоче місце каса №2 спостерігається двома камерами відеоспотереження: камера №11 фіксує робоче місце касира, камера № 06 фіксує клієнта перед касою в залі. Відеоспостереженням було виявлено: з камери №11 15.07.2015 року о 16 год. 17 хв. касир оформила видаткові документи про зняття коштів з карток клієнта [PERSON], після цього поклала на касовий лоток пачку грошових купюр запаяну у прозорий поліетиленовий пакет, яка складалася з 10 корінців, обандеролених кільцями з полосами фіолетового кольору по краях (постанова НБУ № 174 від 01.06.2011 року, якою передбачено відрізняти різний номінал купюр гривні за кольорами бандерольок), що відрізняє 50 гривневі купюри від інших, перед клієнтом порахувала пальцем кожний корінець і видала описану пачку клієнтці [PERSON] через касовий лоток. На цей час камера №6 зафіксувала клієнтку [PERSON], яка взяла з вихідного лотка пачку, що описана вище ( 10 корінців по 5 тис. грн. у кожному кільці бандерольки з полосами фіолетового кольору) і отримані кошти в сумі 50 тис. грн.., номіналом по 50 грн. поклала до своєї сумки ( т.1 а.с.10). В судовому засіданні сторона позивача наполягала на даних обставин та вказували, що саме ці обставини є дійсними на підтвердження чого останніми було надано диск з відеозаписами, який був оглянутий в судовому засіданні. В свою чергу представником відповідачки зазначалось, що ніяких інших безпідставно набутих коштів [PERSON] в касі банку не отримувала і не могла отримати в звязку з відсутністю на це законних підстав. Ніякоого відношення до розтрати грошових коштів остання не має і даний факт в установленому порядку не встановлений. Так, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що касиром [PERSON] було виконано операції з видачі готівки клієнтці [PERSON] на суму 20\~000 грн., та на суму 5\~000 грн., на підтвердження чого було надано квитанції від 15.07.2015 року ( т. 1 а.с.95,96), що і підтверджується на відео відтвореному в судовому засіданні записів камери касира [PERSON] та клієнта [PERSON], що при цьому спростовує твердження сторони позивача про те, що касиром було видано 10 корішків, що дорівнювало 50\~000 грн., кожна пачка по 1000 грн., внаслідок помилки касира [PERSON] відповідачка безпідставно заволоділа коштами в сумі 30 00 грн.. При цьому, судом беззаперечно встановлено, що будь-яких квитанцій, меморіальних ордерів на суму 50\~000 грн. матеріли справи не містять та в ході судового розгляду справи стороною позивача надано не було. З яких підстав касиром [PERSON] було зроблено заявку до завідуючої касою на видачу суми в розмірі 50\~000 грн., останньою пояснено не було. Більше того, в ході судового розгляду справи безпосередньо касиром [PERSON] вказувалось про те, що внаслідок її помилки, нею було видано надлишкову суму [PERSON], що в свою чергу підтверджується матеріалами службового розслідування. Так, з матеріалів справи вбачається, що предметом службового розслідування за місцем роботи [PERSON] був факт рахункової помилки касира [PERSON]М відділення «Полтавське ПАТ «Альфа-Банк». Оскільки касир сприйняла пачку 50 гривнених купюр в сумі 50\~000 грн., сприйняла за пачку 20 гривневих купюр ( т. 1 а.с.97). З інших підстав службові розслідування керівництвом банку не ініціювались та не проводились. В свою чергу матеріали службового розслідування не містять встановленого факту безпідставного набуття коштів в сумі 30\~000,00 грн. клієнтом банку [PERSON], а містять лише встановлений факт недостачі коштів в касі банку в сумі 30\~000 грн., допущеної касиром [PERSON], що не може бути єдиною та достатньою підставою для вимоги зазначених коштів у [PERSON] за відсутності платіжних документів про видачу останній коштів в сумі 50\~000 грн.. Поряд з цим, як представник Банку так і [PERSON] вказували в судовому засіданні на вчинення останньою рахункової помилки саме через недостатній досвід роботи касира, а також її неуважність і поспішність в кінці робочого дня, що свідчать про наявність вини, не зважаючи на її форму, саме у діях касира, а не клієнта Банку, яка не мала жодних підстав і можливостей для отримання надлишкових коштів. Передаючи кошти клієнту Банку касир несе повну матеріальну відповідальність за правильність виданих клієнту коштів, на підставі платіжних касових документів. А тому вина у видачі надлишкових коштів клієнту банку покладається саме на касира. Факту здійснення клієнтом Банку - [PERSON] тиску чи примусу на касира [PERSON] під час касового обслуговування судом не встановлено та матеріалами справи не доведено, що виключає наявність вини у діях [PERSON] щодо безпідставного отримання у касі банку надлишкових коштів. Сам факт безпідставної видачі касиром надлишкової суми не може свідчити про безпідставне отримання клієнтом банку надлишкової суми без відповідних касових роздруківок на вказану суму. Вказане свідчить про допущення рахункової помилки касиром [PERSON], котра є матеріально - відповідальною особою, що призвело до недостачі коштів. Поряд з цим, слід вказати, що в ході судового розгляду справи безпосередньо [PERSON] було висловлено припущення про те, що на її думку [PERSON] заволоділа безпідставно коштами в сумі 30\~000 грн.. При цьому, слід вказати, що оглянутий в судовому засіданні відеозапис каси № 2 , а саме касира - [PERSON] та клієнта, який перебував у відділенні банку в проміжок часу, про який вказується стороною позивача про те, що в даний період часу обслуговувалась у відділенні відповідачка [PERSON], не можливо ідентифікувати особу клієнта, оскільки дане відео не зафіксувало обличчя та дій клієнта банку в момент обслуговування біля каси та в момент передачі коштів клієнту, за допомогою якого можливо було б ідентифікувати особу - клієнта банку, саме [PERSON]. Висновки суду та доводи сторін не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а тому надані суду відеозаписи не можуть вважатися належними та допустимими доказами, в звязку з неможливістю встановлення судом ідентифікації осіб зображених на ньому, що вказує про безпідставність позовних вимог предявлених Банком саме до [PERSON]. Більше того, даний позов є безпідставним, оскільки вина матеріально відповідальної особи касира [PERSON] є доведеною самим Банком та яку остання визнала в повному обсязі, оскільки починаючи з 16 жовтня 2015 року вона відшкодовує банку - нестачу готівкових коштів згідно [PERSON] ревізії від 15.07.2015 року, на підтвердження чого стороною позивача були надані прибуткові касові ордери на загальну суму 15\~000 грн.. Поряд з цим вказані висновки суд підтверджуються і тією осбавиною, що згідно постанови про закриття кримінального провадження від 28 вересня 2015 року , порушеного по факту подій, які мали місце 15.07.2015 року у приміщенні банку ПАТ «Альфа-Банк» по вул. Куйбишева, 19а в м. Полтава, щодо заволодіння [PERSON] коштами в сумі 30\~000 грн. закрито в звязку з відсутністю складу кримінального правопорушення ( т.1 а.с.17). Статтею 1213 ЦК України визначено, що набувач зобовязаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. З огляду на встановлені вище обставини справи та фактичні обставини, суд приходить до висновку, що факт безпідставності набуття [PERSON] грошових коштів в сумі 30\~000 грн. не встановлений, а будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження даного факту суду надано не було і судом не здобуто. Таким чином наведені вище обставини виключають порушення відповідачкою [PERSON] прав банку ПАТ «Альфа-банк», що вказує про безпідставність та необґрунтованість позовних вимог предявлених ПАТ «Альфа-Банк» до [PERSON] в повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed