Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-24 00:00:00

У травні 2019 року [PERSON] звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29 травня 2009 року в справі за позовом [PERSON] , яка після розлучення змінила прізвище на « [PERSON] » до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування своїх вимог заявник посилався на те, що не був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи про розлучення та не отримував викликів до суду. Більше того, ніколи не перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] і не уявляє як остання отримала свідоцтво про одруження оформлене невизнаною Придністровською Молдавською Республікою, а згодом оформила розірвання шлюбу. Заявник та представник заявника в судовому засіданні підтримали подану заяву, при цьому підтвердили, що насправді про шлюб з [PERSON] (після зміни прізвища [PERSON] ) та про розлучення з останньою заявник дізнався в 2010 році при розгляді справи про стягнення із нього аліментів за позовом [PERSON] на утримання доньки [PERSON] [INFO] . [PERSON] в судовому засіданні категорично заперечила проти заяви [PERSON] вказуючи про те, що їх шлюб дійсно було зареєстровано на території Придністровської Молдавської Республіки в силу певних життєвих обставин, при цьому крім наявних документів про реєстрацію шлюбу залишились фотодокази церемонії одруження. Про розірвання вказаного шлюбу Оболонським районним судом м. Києва 29 травня 2009 року [PERSON] достовірно знав, що підтверджено рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15.06.2010 року про стягнення аліментів, а отже не був позбавлений можливості на його перегляд у встановлені строки. Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Зі змісту та конструкції даної статті вбачається, що лише за наявності сукупності цих двох умов: «відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи» можливо стверджувати про наявність підстав для скасування заочного рішення. За довідкою Оболонського районного суду м. Києва від 30.05.2019 року №2-1023/09 цивільна справа №2-1023/09 за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу знищена відповідно до «Переліку судових справ і документів, що утворюються в діяльності суду із зазначенням строків зберігання», затвердженого наказом Державної судової адміністрації України 11.02.2010 року за №22 за минуванням терміну зберігання. При цьому, згідно оригінала рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29.05.2009 року №2-1023/09 в цивільній справі №2-1023/09 за позовом [PERSON] , до [PERSON] про розірвання шлюбу встановлено, що розривається шлюб, який зареєстровано Першотравневою сільрадою Слободзейського району Республіки Молдови 04.04.2001 року а/з №2. В цьому ж рішенні вказано, що [PERSON] викликався до суду шляхом здійснення оголошення в засобах масової інформації. У відповідності до норм ЦПК чинних на час розгляду справи, ч.5, ч.9 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єра за адресою зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами інформації щодо їх адреси, судова повістка фізичним особам надсилається за адресою їх місця проживання зареєстрованою у встановленому законом порядку. При цьому, у разі відсутності цих осіб за такою адресою, вважається що судовий виклик чи повідомлення вручене їм належним чином. За правилами ч. 1 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Згідно ч. 9 ст. 74 ЦПК України відповідач, місце проживання (перебування чи роботи) або місцезнаходження якого позивачеві невідоме, навіть після його звернення до адресного бюро і органів внутрішніх справ, викликається в суд через оголошення у пресі. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час і місце розгляду справи. За таких обставин, посилання заявника на те, що він не був повідомлений про час та місце розгляду справи належним чином оскільки не зобов`язаний читати оголошення у засобах масової інформації не приймаються судом до уваги. У відповідності до ч. 4 ст. 82 чинного ЦПК України, обставини встановлені рішенням суду у цивільній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи, або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Ст. 284 ЦПК України встановлює порядок і строк подання заяви про перегляд заочного рішення. В рішенні Оболонського районного суду м. Києва від 15.06.2010 року, яке набрало законної сили, про стягнення аліментів з [PERSON] зазначено, що в присутності останнього встановлено розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] , про що в Книзі реєстрації розірвання шлюбів зроблено відповідний актовий запис за №10 від 07.07.2010 року, більше того аліменти стягувались на утримання дитини саме від шлюбу з [PERSON] . Таким чином, судом встановлено, що [PERSON] належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи про розірвання шлюбу, більше того, достовірно знав про вказане рішення з 2010 року. Судом дана оцінка відомостям та доводам виказаним в судовому засіданні і взято до уваги твердження заявника про те, що ініціюючи питання про скасування заочного рішення від 29.05.2009 року про розірвання шлюбу з [PERSON] намагається піддати сумніву своє батьківство та правомірність стягнення з нього аліментів на утримання [PERSON] [INFO] . З огляду на зазначене, на думку суду, жодних посилань на докази які мають істотне значення для правильного вирішення справи і які могли б бути підставою для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку заявником не наведено. За таких обставин, суд не знаходить підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку, тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення. Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Outcome: dismissed