Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-10 00:00:00

У січні 2021 року Акціонерне товариство «БАНК АЛЬЯНС» (далі - АТ «БАНК АЛЬЯНС») звернулось до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги позивач мотивував тим, що між АТ «БАНК АЛЬЯНС» та [PERSON] 29.08.2018 року була укладена Заява-Договір № 16386 про надання банківських послуг (Кредитна картка MasterCard Standart з пільговим періодом), що є договором приєднання до умов Публічного договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «БАНК АЛЬЯНС», затверджений рішенням Правління Банку від 11.06.2018 року № 76, (далі - договір). Розписка про отримання банківської платіжної картки від 04.09.2018. Відповідач був учасником зарплатного проекту АТ «Банк Альянс», що підтверджується вказаним договором, відповідно до якого кредитна картка видавалась за тарифним пакетом Кредит Standart; у формі відновлюваної кредитної лінії; максимальний ліміт Кредитної лінії - 60 000,00 гривень; строк дії кредитної лінії - 12 місяців із можливістю автоматичної пролонгації; процента ставка: за користування кредитом: 38% річних; за користування кредитом у Пільговий період: 0,0001% річних; на прострочену заборгованість за Кредитом: 70% річних. Підписанням договору від 29.08.2018 року про надання банківської послуги (платіжної картки) відповідач погодився з умовами надання таких послуг, викладених у Публічному договорі комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «БАНК АЛЬЯНС» та погодився із умовами надання кредиту (використання відновлюваної кредитної лінії). Додатком 4 до Публічного договору зокрема встановлені наступні положення: максимальний ліміт кредиту до 60 000,00 грн, в залежності від фінансового стану позичальника; процентна ставка за користування кредитом у пільговий період; розмір процентної ставки, що нараховується на прострочену заборгованість за кредитом зазначається у Заяві-Договорі. У зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань, станом на 28.12.2020 року заборгованість відповідача перед АТ «БАНК АЛЬЯНС» складає 75 997,01 грн, яка складається з: 52 310,79 грн. - сума основного боргу; 22 711,68 грн. - сума заборгованості за процентами; 97,70 грн. - сума пені за прострочення сплати заборгованості за договором; 58,89 грн. - сума пені за прострочення сплати процентів; 583,97 грн. - 3% річних від простроченої суми заборгованості за договором; 233,99 грн. - 3% річних від простроченої суми заборгованості по процентам, яку й просив стягнути на користь банку з відповідача. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 13.01.2021 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою суду відповідачу надано встановлений законом строк для подання заяви з запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, надано строк для направлення відзиву на позовну заяву (а.с. 166). Представник позивача Фурман Р.В. у судове засідання з`явився, позов підтримав в повному обсязі, надав пояснення аналогічні викладеним обставинам у позові, проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач у судові засідання 04.02.2021 року, 02.03.2021 року та 11.03.2021 року не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи, повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не направив. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України. Враховується судом і рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011 згідно яких у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві) яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином. Дослідивши повно, всебічно матеріали справи, надані докази у їх сукупності та співставленні, суд дійшов висновку про доведеність обставин, на який ґрунтується позов та можливість задоволення позовних вимог, з наступних підстав. Судом встановалено, що між АТ «БАНК АЛЬЯНС» та фізичною особою [PERSON] 29.08.2018 року була укладена Заява-Договір № 16386 про надання банківських послуг (Кредитна картка MasterCard Standart з пільговим періодом), що є Договором приєднання до умов Публічного договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «БАНК АЛЬЯНС», затверджений Рішенням Правління Банку від 11.06.2018 року № 76 ( а.с. 7-9, 10-48). Відповідно до п. 3.1. Публічного договору, останній визначає умови та порядок здійснення Банком комплексного банківського обслуговування Клієнта, регулює відносини Сторін при наданні Клієнту послуг Банку з відкриття і обслуговування поточних рахунків, у т.ч. поточних рахунків, операції за якими можуть здійснюватися з використанням електронних платіжних засобів (Карток), вкладних (депозитних) рахунків, надання у користування індивідуального сейфу, надання Кредиту у формі Овердрафту або Кредитної лінії. Згідно із п. 3.2. Публічного договору, приєднання до цього Договору відбувається під час звернення Клієнта до Банку шляхом оформлення та підписання Клієнтом відповідної Заяви-Договору у двох примірниках. При цьому, Клієнт повинен надати документи і відомості, необхідні для з`ясування його особи, суті діяльності та фінансового стану, перелік яких визначається відповідно до вимог чинного законодавства України, якщо інший порядок не встановлений будь-якими іншими умовами Договору. Договір вважається укладеним, а умови Договору акцептованими Клієнтом з дати підписання Клієнтом Заяви-Договору. Пунктом 3.5. Публічного договору, зокрема, серед інших послуг передбачена послуга у вигляді надання кредиту у формі відновлюваної кредитної лінії. Відповідно до п. 3.7. Публічного договору, Банк надає Клієнту послуги/здійснює операції за Договором із врахуванням Тарифів Банку, що діють на дату здійснення/надання відповідної послуги/операції. Згідно із п. 7.1.3.1. Публічного договору, кредитна картка із відновлювальною Кредитною лінією може бути надана Клієнтам - учасникам Зарплатних проектів та/або вкладникам Банку, - резидентам України, які у встановленому Договором порядку надали до * Банку оформлену належним чином Заяву-Договір. Відповідач являвся учасником зарплатного проекту АТ «БАНК АЛЬЯНС», що підтверджується Заявою-Договором № 16386 від 29.08.2018. Розділом 7.1.3. Публічного договору зокрема встановлено: 7.1.3.1. Кредитна картка із відновлювальною Кредитною лінією надається Клієнтам Банку на «Умовах надання та обслуговування Кредитної картки з пільговим періодом» згідно Додатку 4 до цього Договору. 7.1.3.2. Інформація про загальну вартість Кредиту та реальну річну процентну ставку, визначена виходячи з розміру Кредитного ліміту, вказаного Клієнтом в Заяві-Договорі, надається Клієнту у відділенні Банку, в якому відкрито Рахунок з відновлювальною Кредитною лінією. Зазначена інформація може бути надана Клієнту як у вигляді окремого документу, так і безпосередньо викладена в Заяві-Договорі. 7.1.3.4. Кредитні кошти у формі відновлювальної Кредитної лінії надаються Банком Клієнту на споживчі потреби. Кредит використовується Позичальником для особистих | потреб. Позичальник не може використовувати надані йому за цим Договором кошти на цілі, що прямо заборонені законодавством України. Кредитні кошти, що надаються у формі відновлювальної Кредитної лінії відповідно до Додатку 4 до цього Договору, можуть бути використані також для сплати будь-яких комісій Банку, в т.ч. комісій, передбачених умовами обслуговування Кредитної картки (у разі їх несплати Позичальником за рахунок власних коштів за наявності доступного Кредитного ліміту), зобов`язання по сплаті яких передбачені цим Договором, у розмірі, встановленому Договором та Тарифами Банку, шляхом договірного списання коштів з Рахунку в порядку визначеному Договором. 7.1.3.9. Нарахування Банком процентів за Кредитом здійснюється на фактичну суму заборгованості за Кредитом щомісячно, в останній робочий день поточного місяця, за період з дати надання кредитних коштів, а в подальшому - з першого числа поточного місяця по останній календарний день поточного місяця включно та у день остаточного повернення Кредиту, виходячи з фактичної кількості днів у місяці та фактичної кількості днів у році. Нарахування процентів припиняється в день фактичного повернення Кредиту в повному обсязі. За таких умов день повернення Кредиту при нарахуванні процентів не враховується. Кредитна картка передбачає наявність Пільгового періоду користування кредитними коштами, протягом якого позичальнику надаються наступні спеціальні умови користування кредитними коштами: проценти за користування коштами Кредитного ліміту на суму загальної заборгованості за Кредитною лінією нараховуються за ставкою, яка застосовується протягом Пільгового періоду та розмір, якої визначений в Заяві-Договорі. 7.1.3.10. У разі не повного погашення заборгованості за Кредитом протягом Пільгового періоду суми Загальної заборгованості за Кредитною лінією, що існувала на кінець гозрахункового періоду, процентна ставка за користування Кредитною лінією в частині здійснення операцій, прямо передбачених умовами Договору, встановлюється у розмірі, передбаченому у Заяві-Договорі та Банк здійснює перерахунок процентів згідно з умовами Договору. Додатком 4 до Публічного договору зокрема встановлені наступні положення: максимальний ліміт кредиту до 60 000,00 грн, в залежності від фінансового стану Позичальника; процентна ставка за користування Кредитом у пільговий період; розмір процентної ставки, що нараховується на прострочену заборгованість за Кредитом зазначається у Заяві-Договорі. Тобто, відповідно до Заяви-Договору від 29.08.2018 № 16386 кредитна картка видавалась за тарифним пакетом Кредит Standart; у формі відновлюваної кредитної лінії; максимальний ліміт Кредитної лінії - 60 000,00 гривень; строк дії кредитної лінії - 12 місяців із можливістю автоматичної пролонгації; процента ставка: за користування кредитом: 38% річних; за користування кредитом у Пільговий період: 0,0001% річних; на прострочену заборгованість за Кредитом: 70% річних. [PERSON] 04.09.2018 року отримала банківську платіжну картку [NUMBER] , що підтверджується відповідною розпискою від 04.09.2018 року (а.с. 51). З огляду на надані документи, АТ «БАНК АЛЬЯНС» свої зобов`язання за договором виконував. До кредитного договору банк додав розрахунок заборгованості, виписки по особовому рахунку за період з 29.08.2018 року по 28.12.2020 року, копію заяви договору від 29.08.2018 року за № 16386, публічний договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «БАНК АЛЬЯНС» (діє з 13.06.2018 року), умови надання та обслуговування кредитної картки з пільговим періодом. З виписки вбачається, що відповідач користувалася кредитною карткою, знімала та поповнювала готівку, тобто реалізувала своє право на користування кредитним лімітом. На підтвердження наявності заборгованості позивачем надані виписки по особовому рахунку відповідача за період з 29.08.2018 року по 28.12.2020 року. Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Згідно статей 526, 527 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події (частина перша статті 530 ЦК України). Згідно з ч. ч. 1,2 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Договір приєднання може бути змінений або розірваний на вимогу сторони, яка приєдналася, якщо вона позбавляється прав, які звичайно мала, а також якщо договір виключає чи обмежує відповідальність другої сторони за порушення зобов`язання або містить інші умови, явно обтяжливі для сторони, яка приєдналася. Договір приєднання, як і публічний договір, є узагальненою категорією таких цивільно-правових договорів, в яких умови договору встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах і які укладаються лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого тексту. Друга сторона при цьому не може запропонувати свої умови договору, але саме вона вирішує та виявляє волевиявлення на укладення договору на запропонованих їй умовах. Таким чином, додержується принцип свободи договору. Чинним законодавством передбачено укладення договору лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованих умов у цілому. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі (ч. 1 ст. 1055 ЦК України). Згідно із ст. 1056 ЦК України, процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. У порушення зазначених норм закону та умов договору відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконала. У зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань, станом на 28.12.2020 року заборгованість відповідача перед АТ «БАНК АЛЬЯНС» складає 75 997,01 грн, яка складається з: 52 310,79 грн. - сума основного боргу; 22 711,68 грн. - сума заборгованості за процентами; 97,70 грн. - сума пені за прострочення сплати заборгованості за договором; 58,89 грн. - сума пені за прострочення сплати процентів; 583,97 грн. - 3% річних від простроченої суми заборгованості за договором; 233,99 грн. - 3% річних від простроченої суми заборгованості по процентах. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно статтею 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику, грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем, у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом, розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства, та договірні, розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі. Вище зазначене повністю узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду у справі № 342/180/17-ц від 03 липня 2019 року. Згідно з ч.1,4 ст.10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. При розгляді справ про стягнення заборгованості за кредитними договорами у позивача виникають «легітимні (законні) очікування» на неустойку у зв`язку з порушенням боржником свого зобов`язання, котра, маючи грошовий вираз, буде вважатися майном в розумінні ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини (далі - Конвенція), яка разом з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визнається в Україні джерелом права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). Так, в практиці ЄСПЛ майном визнаються, зокрема, права на речі та майно; існуючі володіння або фактично існуючі права власності; вимоги, борги та звернення на певне майно; економічні, комерційні, підприємницькі та професійні інтереси; спадкові права та правонаступництво тощо. Але при цьому не слід забувати, що ст. 1 Першого протоколу Конвенції не гарантує права на надбання майна, про що може свідчити позиція ЄСПЛ у рішеннях у справах «Ван дер Мюсель проти Бельгії» (заява № 08919/80, від 23.11.1983, п. 48) та «Копецький проти Словаччини» (заява № 44912/98, від 28.09.2004, п. 35) - «…Особа може заявляти про порушення ст.1 Першого протоколу Конвенції тільки тією мірою, якою оскаржувані рішення національного суду стосуються її майна в розумінні цього положення. «Майном» може бути як «існуюче майно», так і активи, включаючи вимоги, стосовно яких особа може стверджувати, що вона має принаймні «легітимні сподівання» на реалізацію майнового права. «Легітимні сподівання» за своїм характером повинні бути більш конкретними, ніж просто надія й повинні ґрунтуватися на законодавчому положенні або юридичному акті, такому як судовий вердикт (рішення у справі)...». До «легітимних сподівань» ЄСПЛ, зокрема, відносить існування заборгованості, підтверджене обов`язковими й такими, що підлягають виконанню, судовими рішеннями, оскільки це надає особі право розраховувати, що заборгованість буде їй сплачено. Отже, така заборгованість становитиме її майно в розумінні ст. 1 Першого протоколу Конвенції (див. рішення у справі «Пономарьов проти України», заява № 3236/03, від 03.04.2008, п. 43). Відповідно до статтей 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, відповідач [PERSON] підписавши Заяву-Договір від 29.08.2018 за № 16386, підтвердила що вона ознайомлена з цим договором, погодилась з приєднанням до договору та зобов`язується його виконувати на умовах, викладених у ньому. На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилався позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, враховуючи, що [PERSON] не надала доказів про виконання свого обов`язку щодо сплати заборгованості за тілом кредиту, нарахованими відсотками, комісією за користування кредитом відповідно до положень договору, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення позову в повному обсязі. Крім того, суд вважає за необхідне на підставі ст.141 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у справі. На підставі викладеного,

Outcome: approved