Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-14 00:00:00

У травні 2021 року керівник Покровської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просив стягнути з відповідача на користь держави шкоду заподіяну незаконним виловом риби у сумі 5508 грн., та судовий збір розмірі 2270 грн. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 26.08.2020 року о 17:00 год. на Курахівському водосховищі у м. Курахове Мар`їнського району Донецької області був виявлений факт незаконного лову риби сіткою відповідачем [PERSON] , який упіймав: окунь 86 шт., плітку 47 шт., карась 3 шт., чим порушив п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства та ст. 65 Закону України «Про тваринний світ» та заподіяв матеріальну шкоду рибному господарству України у розмірі 5508 грн. Постановою Мар`їнського районного суду Донецької області від 13.11.2020 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн. Вказана постанова набрала законної сили, однак при розгляді справи про адміністративне правопорушення питання щодо відшкодування завданої шкоди не вирішено, збитки не відшкодовано. Зазначає, що у добровільному порядку шкоду, заподіяну внаслідок незаконного рибного промислу, [PERSON] не відшкодовано. Вважає, що підставою представництва прокуратурою інтересів Держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області у даній справі є порушення інтересів держави, нездійснення захисту інтересів держави та самоусунення від виконання своїх повноважень суб`єктом владних повноважень. На підставі викладеного, просив позов задовольнити та стягнути з [PERSON] на користь держави шкоду заподіяну незаконним виловом риби у сумі 5508 грн., та судовий збір розмірі 2270 грн. (а.с. 1-13). Ухвалою Мар`їнського районного суду Донецької області від 08.06.2021 року у даній справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 34-35). При розгляді справи представник прокуратури Басенко О.В. позовні вимоги викладені у позові підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Не заперечувала проти ухвалення заочного рішення ( а.с. 60-67). Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області в особі Управління Державного агентства Меліорації та Рибного господарства України у Донецькій області про час та місце судового розгляду повідомлено в установленому законом порядку, позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити (а.с. 43, 44, 46, 55, 57-58). Відповідач [PERSON] про час та місце судового розгляду неодноразово повідомлений в установленому законом порядку, в т.ч. за допомогою через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (на сторінці Мар`їнського районного суду Донецької області) в поряду ст. 1-1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції» від 12.08.2014 року № 1632-VII, до судового засідання не прибув, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не надав, що згідно вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України є підставою для вирішення справи за наявними у ній матеріалами (а.с. 42, 48, 54, 56 ). Треті особи: Курахівська міська рада Покровського району Донецької області, Управління Державної казначейської служби України у Мар`їнському районі Донецької області про час та місце судового розгляду повідомлені в установленому законом порядку, пояснень на позов суду не надали (а.с. 40, 41, 52, 53). Відповідно до положень ст. ст. 280, 281 ЦПК України суд з письмової згоди позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів. Суд, вивчивши письмові докази долучені до матеріалів справи встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до протоколу № 003380 від 26.08.2020 року, складеного головним державним інспектором ВОВБР рибоохоронний патруль Кужелем Є.В., встановлено, що [PERSON] , 26.08.2020 року о 17:00 год. на Курахівському водосховищі поблизу м. Курахове Мар`їнського району Донецької області здійснював вилов риби забороненим знаряддям, сіткою. Незаконно виловлено рибу: окунь 86 шт., плітку 47 шт., карась 3 шт. Зазначеними діями відповідача заподіяна матеріальна шкода рибному господарству України у розмірі 5508 грн. Своїми діями [PERSON] порушив п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, ст.63 Закону України «Про тваринний світ» (а.с. 15). Постановою Мар`їнського районного суду Донецької області від 13.11.2020 року [PERSON] визнано винуватим за ч. 4 ст.85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі 340 грн. без конфіскації засобів та знарядь вчинення правопорушення, та незаконно добутих водних живих ресурсів (а.с.14). Розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах, проведено на підставі такс для обчислення розміру шкоди, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21 листопада 2011 року та складає 5508 грн. (а.с. 17). Листом № 56/2-59 від 26.03.2021 року прокуратурою попередньо, до звернення до суду, Курахівську міську раду Мар`їнського району Донецької області зобов`язано надати відомості про вжиті заходи щодо відшкодування збитків заподіяних [PERSON] (а.с. 18-19). Листом № 01-24/1274 від 29.03.2021 року Курахівська міська рада повідомила Покровську окружну прокуратуру про те, що право на подання позовів до суду про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони використання водних біоресурсів має Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області. Із позовом про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної [PERSON] . Курахівська міська рада не зверталась (а.с. 20). Листом № 56/2-58 від 26.03.2021 року прокуратурою попередньо, до звернення до суду, зобов`язано Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області надати відомості про вжиті заходи щодо відшкодування збитків заподіяних [PERSON] (а.с. 21-22). Листом № 1-16-9/565-21 від 05.04.2021 року Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області повідомило Покровську окружну прокуратуру про те, що із позовом до [PERSON] про стягнення з нього матеріальної шкоди, завданої унаслідок незаконного вилову водних біоресурсів на суму 5508 грн. вказана установа не зверталась, у зв`язку із відсутністю бюджетних асигнувань для сплати судового збору. Інформації про добровільне відшкодування [PERSON] завданої шкоди на суму 5508 грн. управління у розпорядженні не має (а.с. 23). Повідомленням заступника керівника Покровської окружної прокуратури від 26.05.2021 року № 56/2-459 в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області повідомлено про звернення до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування збитків в сумі 5508 грн. (а.с. 24-28). Щодо правових підстав звернення прокурора до суду із вказаним позовом, то суд зазначає таке. За змістом п. 3 ч. 1 ст. 131 Конституції України, ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді регулюються окремим законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч.4 цієї статті. Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Зазначеним приписам кореспондують відповідні приписи ЦПК України: прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність її захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст.185 ЦПК України. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві, і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (ч.4, ч.5 ст.56 ЦПК України). Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 січня 2020 року у справі № 698/119/18 (провадження № 14-350цс19) з посиланням на правові висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі №587/430/16ц (провадження № 14-104цс19). У постанові від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18 (провадження № 12-72гс19) Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, відповідно до якого сам факт не звернення до суду ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси територіальної громади, свідчить про те, що зазначений орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку з чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» передбачено, що посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до п.6.16. Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 26 від 19 січня 2012 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06 березня 2012 року за № 379/20692, органи рибоохорони мають право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. З огляду на вищезазначені повідомлення прокурора (а.с. 18-27), при зверненні до суду з даним позовом заступник керівника Покровської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області на виконання вимог ч. 4 ст. 56 ЦПК України, в позовній заяві належним чином обґрунтував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах та надав докази не здійснення цим органом захисту інтересів держави в частині відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів, у зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору. Таким чином, прокурором при пред`явлені позову було дотримано процедуру доведення необхідності звернення до суду з даним позовом, так як суспільний і державний інтерес беззаперечно присутні. Щодо правових підстав про стягнення шкоди заподіяної [PERSON] унаслідок незаконного вилову риби в розмірі 5508 грн., то суд зазначає таке. Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Згідно з п. 9 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 1998 року № 1126 (редакція на час виникнення правовідносин), вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни, встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, які затверджуються Держкомрибгоспом за погодженням з Мінекобезпеки. Пунктом 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, визначено, що забороняється лов водних живих ресурсів, зокрема: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм; без наявності відповідних документів, що дають право на здійснення лову в окремих водоймах. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ч. 4, ч. 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно зі ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Положеннями ст. ст. 12, 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Із матеріалів справи встановлено, що вина відповідача [PERSON] підтверджена постановою Мар`їнського районного суду Донецької області від 13.11.2020 року, що набрала законної сили (а.с.14). Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для відшкодування [PERSON] шкоди, завданої незаконним виловом риби шляхом стягнення з нього компенсації вартості виловленої незаконним шляхом риби у розмірі 5508 грн., розмір якої визначено у відповідності до вимог Постанови Кабінету Міністрів № 1209 від 21 листопада 2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Щодо судового збору. Відповідно до положень ч 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому з відповідача [PERSON] на користь Донецької обласної прокуратури належить стягнути понесені витрати по сплаті судового збору у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції в розмірі 2270 грн. (а.с. 1). На підставі викладеного,

Outcome: approved