Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-28 00:00:00

У травні 2020 року [PERSON] , в особі адвоката Мороза В.П., звернулася в Дарницький районний суд м. Києва із позовною заявою до ДП «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова В.В., ТОВ «ОТП Факторинг Україна», [PERSON] , за участю третьої особи приватного нотаріуса Бондра І.М., в якій просила визнати недійсними результати прилюдних торгів, які проводилися ДП «Сетам» з реалізації лоту № 415921 (будинок за адресою: [ADDRESS] та земельна ділянка за вказаною адресою, кадастровий номер 8000000000:90:618:0006), які оформлені протоколом № 479017 проведення електронних торгів. Позовна заява обґрунтована тим, що 20.07.2007 між ЗАТ «ОТП Банк», правонаступником якого є ТОВ «ОТП Факторинг Україна» та [PERSON] укладено кредитний договір № ML-005/095/2007, за умовами якого остання отримала кредит в сумі 75 300 дол. США. В забезпечення виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором між ЗАТ «ОТП Банк» та [PERSON] , укладено договір іпотеки № PCL-005/095/2007, предметом якого були: 1) будинок за адресою: [ADDRESS] ; 2) земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:90:618:0006. Дані об`єкти нерухомості належали на праві власності [PERSON] . 13.09.2019 приватним виконавцем Корольовим В.В. відкрито виконавче провадження № 60065422, у межах якого [PERSON] є боржником, а ТОВ «ОТП Факторинг Україна» - стягувачем. Дане виконавче провадження відкрито з метою виконання виконавчого напису приватного нотаріуса Бондар І.М. В подальшому вказані будинок та земельна ділянка були реалізовані ДП «Сетам» на електронних торгах, переможцем яких став [PERSON] . Позивач, яка являється спадкоємцем [PERSON] , вважає що торги проведено незаконно, оскільки приватним виконавцем не було дотримано вимог Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», який не дозволяв реалізації будинку і земельної ділянки, оскільки такі об`єкти були предметом іпотеки та виступали як забезпечення зобов`язань за споживчим кредитом, який був наданий [PERSON] в іноземній валюті, та використовувалися як місце постійного проживання [PERSON] та її дочки - позивача по справі. Ухвалами судді Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О. від 01.06.2020 відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження у підготовче засідання, частково задоволено заяву представника позивача [PERSON] - адвоката Мороза В.П. про забезпечення позову - накладено арешт на садовий будинок (літера Г), загальною площею: 235,4 кв.м, адреса: [ADDRESS] та на земельну ділянку, кадастровий номер: 8000000000:90:618:006, площа (га): 0.0527, адреса: [ADDRESS] - до набрання законної сили рішенням суду по суті спору та застосовано зустрічне забезпечення. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О. від 16.06.2020 скасовано ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 01.06.2020 постановлену по цивільній справі №753/8060/20 про накладення арешту на садовий будинок (літера Г), загальною площею: 235,4 кв.м, адреса: [ADDRESS] та на земельну ділянку, кадастровий номер: 8000000000:90:618:006, площа (га): 0.0527, адреса: [ADDRESS] - до набрання законної сили рішенням суду по суті спору та застосування зустрічного забезпечення із зобов`язанням [PERSON] внести на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва, за реквізитами, які містяться на офіційному сайті Дарницького районного суду м. Києва, грошові кошти в сумі 92 148 грн. 00 коп. 16.07.2020 до суду представником ДП «Сетам» подано відзив на позовну заяву. Заперечення щодо заявлених позовних вимог обґрунтовані наступним. Електронні торги відбулися з дотриманням норм чинного на момент проведення торгів законодавства. ДП «Сетам» виконує функції організатора торгів, який діє в межах повноважень, визначених відповідним Порядком реалізації арештованого майна. Тобто у організатора електронних торгів відсутні повноваження надавати правову оцінку діям державних виконавців, в тому числі перевіряти відомості, наведені у заявці на реалізацію арештованого майна, на відповідність дійсності та законодавству. Доводи позивача про, нібито, порушення вимог Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» є безпідставними, оскільки із поданої позивачем заяви про прийняття спадщини вбачається, що іпотекодавець [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , тобто будинок та земельна ділянка не підпадає під дію зазначеного закону. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження, й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями у позовній заяві не наведено, доказів на підтвердження вказаних обставин не надано. 06.08.2020 до суду надійшов відзив приватного виконавця Корольова В.В. в якому зазначено, що в його провадженні перебуває виконавче провадження № 60065422 від 13.09.2019 з примусового виконання виконавчого напису № 642, виданого 24.02.2014 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. щодо звернення стягнення на будинок за адресою: [ADDRESS] та земельна ділянка за вказаною адресою, кадастровий номер 8000000000:90:618:0006. Згідно виконавчого документу, адресою місця проживання боржника [PERSON] зазначено [ADDRESS] . Позивачем не надано жодних доказів, що підтверджують постійне місце проживання боржника за адресою [ADDRESS] . Натомість листом № 471 від 24.09.2019 відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької РДА повідомив, що в інформаційній системі «Реєстр територіальної громади м. Києва» та в картотеці реєстраційного обліку відомості про зареєстрованих осіб в садовому будинку [ADDRESS] відсутні. У приватного виконавця були відсутні заборони на передачу майна на реалізацію з прилюдних торгів, оскільки згідно отриманої інформації в ході виконавчого провадження за адресою іпотечного майна відсутні будь-які зареєстровані особи. [PERSON] є не належним позивачем і носієм прав та обов`язків, які можуть бути порушені і підлягають захисту у судовому порядку. 10.08.2020 до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника відповідача [PERSON] , в якому зазначено, що позивачем оскаржуються у позовній заяві дії виконавця, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб оскарження, а тому такі позовні вимоги не підлягають задоволенню. Позивач [PERSON] не є особою, яка має право на оскарження результатів прилюдних торгів з реалізації лоту № 415921 з огляду на те, що вона не являється іпотекодавцем, іпотекодержателем, боржником чи учасником прилюдних торгів. Стороною позивача не надано до суду свідоцтво про право на спадщину, а долучена заява про прийняття спадщини не містить зазначення про те, якою установою її було прийнято та зареєстровано. Стороною позивача не надано належних доказів, що вона використовує спірний садовий будинок як постійне місце проживання, адже СТ «Енергетик» не є офіційним уповноваженим органом, який може підтвердити проживання або не проживання особи за певною адресою. Садовий будинок, який є предметом іпотеки, відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно не є об`єктом житлової нерухомості, а тому не підпадає під дію мораторію. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17.08.2020 витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коновалової О.О. копію спадкової справи № 429/2019 від 18.07.2019 року, відкритої на підставі заяви [PERSON] від 16.07.2019. Протокольною ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17.08.2020 закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті. 04.09.2020 до суду надійшла відповідь на відзив відповідача [PERSON] , відповідь на відзив ДП «Сетам» та відповідь на відзив приватного виконавця Корольова В.В. 21.10.2020 до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив представника [PERSON] . Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29.10.2020 задоволено заяву представника відповідача [PERSON] про забезпечення судових витрат, зобов`язано [PERSON] у п`ятнадцятиденний строк з моменту одержання копії даної ухвали внести на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві (отримувач коштів: ТУДСАУ в м. Києві; ЄДРПОУ: 26268059; рахунок отримувача: UA128201720355259002001012089; банк отримувача: ДКС України в м. Києві; МФО 820172) грошові кошти в сумі 25 000 гривень для забезпечення можливого відшкодування понесених витрат [PERSON] на професійну правничу допомогу у зв`язку із розглядом вказаної цивільної справи. 07.12.2020 представник позивача подав до суду заяву про відвід судді Заставенко М.О. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 21.12.2020 заяву представника позивача [PERSON] - адвоката Мороза Віктора Павловича про відвід головуючому судді Заставенко М.О. від розгляду цивільної справи №753/8060/20 за позовом [PERSON] до ДП «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Вадима Вячеславовича, ТОВ «ОТП Факторинг Україна», [PERSON] , третя особа приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна про визнання недійсними результатів прилюдних торгів - залишено без задоволення. 16.03.2021 представник позивача повторно подав до суду заяву про відвід судді Заставенко М.О. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16.03.2021 у задоволенні заяви представника позивача [PERSON] - адвоката Мороза Віктора Павловича про відвід судді відмовлено. Також ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16.03.2021 позовну заяву [PERSON] залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача та її представника у судове засідання. Постановою Київського апеляційного суду від 23.06.2021 ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 16.03.2021 про залишення позову без розгляду скасовано, справу передано для продовження розгляду до суду першої інстанції. Представник позивача у судове засідання призначене на 29.10.2021 не прибув повторно, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи. Суд, з урахуванням думки представника відповідача, враховуючи тривалий розгляд справи у суді, а також те, що сторонами подані всі заяви по суті справи та докази, ухвалив розглянути справу у відсутність представника позивача. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Ганчук Г.В. у судовому засіданні заперечував щодо задоволення заявлених позовних вимог, просив відмовити [PERSON] посилаючись на обставини, зазначені у відзиві та запереченнях на відповідь на відзив. Приватний виконавець Корольов В.В. у судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, у задоволенні позову просив відмовити. Приватний нотаріус Бондар І.М. у судове засідання не прибув, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи у її відсутність. Суд, вислухавши заперечення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку. Судом встановлено наступне. 20.07.2007 між ЗАТ «ОТП Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір № ML-005/095/2007, за умовами якого остання отримала кредит в сумі 75 300 дол. США (а. с. 15 - 22 том 1). В забезпечення виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором між ЗАТ «ОТП Банк» та [PERSON] , укладено договір іпотеки № PCL-005/095/2007, предметом якого були: 1) будинок за адресою: [ADDRESS] ; 2) земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:90:618:0006 (а. с. 23 - 29 том 1). 24.02.2014 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. вчинено виконавчий напис, зареєстрований в реєстрі № 642, яким запропоновано звернути стягнення на нерухоме майно - садовий будинок та земельну ділянку, площею 0,0527 га, кадастровий номер 8000000000:90:618:0006, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] (а. с. 147 - 148 том 1). 18.07.2019 [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Коновалової О.О. із заявою про прийняття спадщини за померлою [INFO] матірю [PERSON] (а. с. 12 том 1). Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова В.В. від 13.09.2019 відкрито виконавче провадження № 60065422 з примусового виконання виконавчого напису № 642 від 24.02.2014 (а. с. 151 - 154 том 1). В межах вказаного виконавчого провадження, відповідно до протоколу № 479017 проведення електронних торгів, 07.05.2020 було проведено електронні торги з реалізації іпотечного майна - садового будинку та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] . Переможцем торгів став [PERSON] (а. с. 50 том 1). У відповідності до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, право власності на нерухоме майно, що було предметом іпотеки, зареєстровано за [PERSON] . Позивач вважає, що проведені електронні торги є незаконними, підставою для задоволення позовних вимог позивач зазначає те, що даний садовий будинок підпадає під дію Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», оскільки він являється єдиним місцем постійного проживання позивача. Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Згідно зі статтею 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином. Зазначений висновок узгоджується зі статями 650, 655, частиною четвертою статті 656 ЦК України, згідно з якими публічні торги належать до договорів купівлі-продажу. Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою - третьою, шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 ЦК України). Разом з тим, оскільки згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення. Відповідно до частин першої, другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Результат аналізу Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що його норми не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державна виконавча служба укладає відповідний договір. Проведення електронних торгів здійснюється відповідно до визначеного Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (зі змінами). Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. Верховний Суд України у постанові від 06.04.2016 у справі № 3-242гс16 виклав правовий висновок про те, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. У постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 у справі №668/5633/14-ц також викладено правовий висновок про те, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, крім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). Відповідно до частин першої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з частинами першою, третьою статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи встановлене, порушень, що могли вплинути на результати торгів під час проведення прилюдних торгів судом не встановлено, електронні торги були проведені з дотриманням встановленого законом порядку, а тому немає підстав для визнання електронних торгів та їх результатів недійсними. Доводи позивача, що іпотечне майно - садовий будинок, відповідало положенням Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» і на нього не могло бути звернено стягнення, оскільки це єдине постійне місце проживання позивача, є необґрунтованими. Відповідно до відповіді № 471 від 24.09.2019 Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької РДА, в інформаційній системі «Реєстр територіальної громади м. Києва» та в картотеці реєстраційного обліку відомості про зареєстрованих осіб в садовому будинку [ADDRESS] відсутні. З копії паспорта позивача [PERSON] серії [NUMBER] , виданого Дніпровським РУ ГУ МВС України в м. Києві 03.04.2001, вбачається, що позивач з 09.02.1993 по 03.02.2011 була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , а з 11.01.2020 по 30.07.2020 - за адресою: [ADDRESS] (а. с. 10 - 14 том 2). Факт спільного проживання позивача з померлою за адресою: [ADDRESS] спростовується матеріалами спадкової справи, заведеної після смерті [INFO] [PERSON] , а саме заявою [PERSON] про прийняття спадщини, в якій зазначено місце реєстрації їх проживання [ADDRESS] . Довідки Садівничого товариства «Енергетик» про місце проживання [PERSON] та [PERSON] суд вважає неналежним доказом, оскільки вони не містять даних про перевірку факту проживання вказаних осіб у будинку. Суд вважає, що позивачем не доведено належними доказами факту її постійного проживання в садовому будинку за адресою: [ADDRESS] . Таким чином, заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed