Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-23 00:00:00

У травні 2016 року [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] про стягнення 76 860 грн, як безпідставно набутого ним майна. Свої вимоги [PERSON] обґрунтувала тим, що в липні 2014 р. між нею та [PERSON] була досягнута домовленість, згідно якої, відповідач зобов`язався підготовити необхідні документи для реєстрації за нею права власності на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , ввести в експлуатацію будинок, що знаходиться на зазначеній земельній ділянці, та виготовити технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] , у зв`язку із чим [PERSON] передала [PERSON] 4 000 доларів США, з яких 900 доларів США були витрачені [PERSON] на виготовлення документів та оформлення права власності на земельну ділянку, а 100 доларів США на виготовлення технічного паспорту на квартиру. Інші 3 000 доларів США [PERSON] повинен був використати для виготовлення документів та введення будинку в експлуатацію, але оскільки він цього не зробив та кошти на вимогу [PERSON] не повернув, вона вирішила звернутися до суду за захистом своїх порушених майнових прав. Позивач в судове засідання не з`явився, але приймав участь його представник адвокат Жмуд О.В., який позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі з підстав зазначених у позові та враховуючи надані свідчення свідків, досліджених в судовому засіданні матеріалів справи, переписки сторін шляхом обміну смс-повідомленнями, витребуваних судом відомостей від ПрАТ «Київстар». Питання про судові витрати просив розглянути після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Відповідач до судового засідання не з`явився, натомість з`явився його представник адвокат Поночовна Т.Б., яка заперечувала проти задоволення позову з тих самих підстав, що наведені у відзиві на позов, а саме, відсутності доказів наявності між сторонами будь-якої домовленості, факту отримання відповідачем коштів від позивача, а також те, що досліджений попереднім складом телефон в якому містилася переписка позивача з відповідачем та допитаний свідок не можуть бути належними доказами у даній справі. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. У відповідності до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В ході розгляду справи судом встановлено, що телефонний номер [NUMBER] станом на 31 серпня 2015 р. був зареєстрований за [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) та йому надавалися ПрАТ «Київстар» телекомунікаційні послуги на умовах договору (контракту), що вбачається з листа ПрАТ «Київстар» від 22.05.2017 р. вих. № 9721/з. Вказаний факт також визнав представник відповідача в судовому засіданні. З наданої ПрАТ «Київстар» інформації вбачається, що 31 серпня 2015 р. між абонентами [NUMBER] та [NUMBER] велася смс-переписка. Також в наданих ПрАТ «Київстар» відомостях зафіксовано точний час вихідних смс-повідомлень з телефонного номеру [NUMBER] на [NUMBER] . В судовому засіданні 14.08.2020 р. [PERSON] надаючи свідчення, як свідок, зазначила, що телефонний номер [NUMBER] станом на 31 серпня 2015 року належав їй та вона досі використовує цей номер, що було підтверджено в судовому засіданні та не заперечувалося представником відповідача. В судовому засіданні 2 серпня 2017 року досліджувався зміст смс-повідомлень між абонентами [NUMBER] на [NUMBER] , що містилися на електронному носію - мобільному телефоні LG-D724, IMEL А: [NUMBER] , В: [NUMBER] , належного позивачу, також в судовому засіданні досліджувалася роздруківка смс-повідомлень на паперовому носію. Зі змісту досліджених смс-повідомлень вбачається, що між [PERSON] та [PERSON] існувала домовленість, відповідно до якої [PERSON] займався оформленням документів на будинок, квартиру та земельну ділянку, за що отримав від [PERSON] 3 950 доларів США. Факт отримання [PERSON] коштів від [PERSON] зафіксовано в смс-повідомлені від 31 серпня 2015 року о 10:45 год. Також, з тексту смс-повідомлень видно, що [PERSON] вимагала повернути кошти в сумі 3 000 доларів США, але її вимоги були залишені без відповіді. Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 100 ЦПК України електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, що містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема, електронні документи (в тому числі текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо), веб-сайти (сторінки), текстові, мультимедійні та голосові повідомлення, метадані, бази даних та інші дані в електронній формі. Такі дані можуть зберігатися, зокрема, на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет). Учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених у порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] зазначила, що в літку 2014р. на дитячому майданчику біля будинків «Центроліту» в м. Одесі вона була свідком зустрічі між [PERSON] та [PERSON] . Допитана в якості свідка [PERSON] повідомила, що в липні 2014 р. між нею та [PERSON] була досягнута домовленість, згідно якої, відповідач зобов`язався підготовити необхідні документи для реєстрації за нею права власності на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , ввести в експлуатацію будинок, що знаходиться на зазначеній земельній ділянці, виготовити технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] , у зв`язку із чим вона передала [PERSON] 4 000 доларів США, з яких 900 доларів США були витрачені [PERSON] на виготовлення документів та оформлення права власності на земельну ділянку, а 100 доларів США на виготовлення технічного паспорту на квартиру. Інші 3 000 доларів США [PERSON] повинен був використати для введення будинку в експлуатацію, але цього не зробив та кошти в сумі 3000 доларів США не повернув, від зустрічі ухиляється та на смс-повідомлення і телефонні дзвінки не відповідає. Отже позивач вважає, що відповідач безпідставно утримує у себе 3 000 доларів США. Суд вважає безпідставними доводи представника відповідача щодо недопустимості доказів, а саме, досліджених у судовому засіданні аудіозапису свідчень свідка [PERSON] та огляду мобільного телефону LG-D724, оскільки вказаний свідок був допитаний в судовому засіданні судом і в матеріалах справи міститься його розписка з попередженням про кримінальну відповідальність, а мобільний телефон було оглянуто судом, який дослідив наявну в ньому переписку позивача з відповідачем, яка також додатково роздрукована на папері та засвідчена підписом позивача, тобто належним чином. Відповідно до ч. 3 ст. 100 ЦПК України учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених у порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом. Суд не погоджується із запереченнями відповідача проти позову, оскільки наявні в матеріалах справи докази та надані свідчення свідків, в своїй сукупності, підтверджують факт отримання відповідачем коштів та безпідставного утримання їх у себе. Частинами 1 і 2 статті 1212 ЦК України передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18) та від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19) зроблено висновок, що «предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. Такими чино, зважаючи на підтвердження факту отримання [PERSON] 3 950 доларів США, а також оскільки [PERSON] заявила вимоги лише про стягнення 3000 доларів США, що на час звернення до суду з позовом становило 76 860 грн., тобто вважає саме останню суму безпідставно набутою/збереженою, позовні вимоги є обґрунтованими, адже у [PERSON] відсутні правові підстави на утримання в себе цих коштів.

Outcome: approved