overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-30 00:00:00

У травні 2020 року [PERSON] звернулась до суду з указаним позовом, просить розірвати шлюб із [PERSON] . Позов обґрунтовано тим, що 10 серпня 1991 року між нею та відповідачем укладено шлюб, який зареєстровано у Відділі запису актів громадянського стану Виконавчого комітету Черкаської ради народних депутатів Черкаської області, актовий запис № 1631. За час шлюбу в них народилося двоє дітей, які вже досягли повноліття. Спільне життя з відповідачем не склалось, на даний час хоча і проживають разом, шлюб носить формальний характер, понад три роки шлюбні відносини не підтримують. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 8 липня 2020 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження. У судове засідання 1 жовтня 2020 року позивач не з`явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив; про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у тому числі й шляхом розміщення оголошення його про виклик до суду на офіційному веб-сайті судової влади України, що відповідає положенням ч. 7 ст. 128 ЦПК України. За таких обставин судом постановлено ухвалу від 1 жовтня 2020 року про розгляд справи з ухваленням заочного рішення. Фіксування судового засідання технічними засобами, з огляду на неявку в судове засідання сторін та/або їх представників, не здійснювалось. Згідно із ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Статтею 112 СК України передбачено, що суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом установлено, що 10 серпня 1991 року у Відділі запису актів громадянського стану Виконавчого комітету Черкаської ради народних депутатів Черкаської області між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб, актовий запис № 1631. (а.с.4) Оскільки між сторонами втрачено почуття любові та взаєморозуміння, сторони тривалий час не підтримують шлюбно-сімейні стосунки та не ведуть спільного господарства, то суд робить висновок про те, що сім`я розпалась остаточно, шлюб має формальний характер та підлягає розірванню у судовому порядку. Перешкод для розірвання шлюбу в судовому порядку судом не встановлено.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-12 00:00:00

У травні 2020 року [PERSON] звернулась до суду із даним позовом, посилаючись на те, що 12 червня 2004 року вона зареєструвала шлюб із відповідачем в Іллічівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 149. Від шлюбу дітей не мають. Вказала, що з 2014 року однією сім`єю з чоловіком не проживають, оскільки між ними втрачено почуття любові. Вважала, що збереження родини неможливе, наполягала на розірванні її шлюбу. Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилась, у позову просила проводити слухання справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримала, просила розірвати її шлюб з відповідачем. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище [PERSON] . Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився з невідомих підстав, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. У цьому випадку суд вважає доцільним ухвалити заочне рішення, оскільки відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги\~ підлягають задоволенню, виходячи з такого. 12 червня 2004 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб в Іллічівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 149, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим повторно 27.10.2017 року. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєне прізвище [PERSON] . Сторони дітей не мають. Відповідно до ч.3 ст. 109 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки між сторонами склалися відносини, що виключають спільне проживання, родина розпалася, підстав\~ для її\~ збереження немає, і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-19 00:00:00

У травні 2020 року [PERSON] звернулась до суду із даним позовом, посилаючись на те, що 14 лютого 2015 року вона зареєструвала шлюб із відповідачем у Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 62. Від шлюбу мають неповнолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Вказала, що шлюбні стосунки з чоловіком припинені з травня 2018 року, у зв`язку із різними поглядами на шлюб і сім`ю, відсутність взаєморозуміння. У теперішній час сторони проживають окремо, мають різний бюджет. Вважала, що подальше перебування у шлюбі з відповідачем неможливе, наполягала на розірванні її шлюбу. Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилась, надала заяву про можливість слухання справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримала, просила розірвати її шлюб з відповідачем. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище [PERSON] . Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився з невідомих підстав, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. У цьому випадку суд вважає доцільним ухвалити заочне рішення, оскільки відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з такого. 14 лютого 2015 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб у Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 62, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим 14.02.2015 року. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєне прізвище [PERSON] . Як вбачається зі свідоцтва про народження, виданого 18.05.2016 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області, сторони є батьками неповнолітньої дитини - [PERSON] , [INFO] . Відповідно до ч.3 ст. 109 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки між сторонами склалися відносини, що виключають спільне проживання, родина розпалася, підстав для її збереження немає, і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. Оскільки позовні вимоги [PERSON] задоволені, нею при подачі позову до суду було сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн., то у порядку, передбаченому ст. 141 ЦПК України, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивачки.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-11 00:00:00

У травні 2020 року [PERSON] звернулась до суду із даним позовом, посилаючись на те, що 24 листопада 2017 року вона зареєструвала шлюб із відповідачем в Кальміуському районному у місті Маріуполі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 231. Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину [PERSON] , [INFO] . З грудня 2019 року подружні відносини між сторонами припинені, оскільки сторони мають різні характери та погляди на життя і сімейні обов`язки, що призвело до втрати почуття кохання, поваги та взаєморозуміння. Просила шлюб розірвати, на примирення не згодна. Позивачка надала заяву про можливість слухання справи за її відсутністю на підставі письмових матеріалів справи, позовні вимоги підтримала, на розірванні шлюбу наполягала, після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « [PERSON] ». Відповідач надав заяву про можливість слухання справи за його відсутності, в якій позовні вимоги визнав та не заперечував проти розірвання шлюбу. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з такого. Згідно із ч. 1 ст. 60 Закону України «Про міжнародне приватне право» правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином. Стаття 21 Сімейного Кодексу України визначає, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до ч.2 ст.104 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно частини 3 статті 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 Сімейного Кодексу України. Встановлено, що 24 листопада 2017 року сторони зареєстрували шлюб в Кальміуському районному у місті Маріуполі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 231, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] . Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Відповідно до ст. 110 ч.1 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до ч.2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки шлюбні відносини припинені, між сторонами склалися відносини, що виключають спільне проживання, родина розпалася, підстав для її збереження немає і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-14 00:00:00

У травні 2020 року [PERSON] звернулась до суду із даним позовом, посилаючись на те, що 30 липня 2011 року вона зареєструвала шлюб із відповідачем у Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 414. Від шлюбу мають неповнолітніх дітей - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Вказала, що з жовтня 2019 року між нею та чоловіком припинені шлюбні стосунки, разом не проживають, оскільки за час спільного проживання з [PERSON] між ними постійно виникали сварки та конфлікти. Вважала, що подальше перебування у шлюбі з відповідачем неможливе та суперечить її інтересам та інтересам дітей, наполягала на розірванні її шлюбу. Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилась, надала заяву про можливість слухання справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримала, просила розірвати її шлюб з відповідачем. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище [PERSON] . Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився з невідомих підстав, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. У цьому випадку суд вважає доцільним ухвалити заочне рішення, оскільки відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з такого. 30 липня 2011 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб у Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 414, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим 30.11.2011 року. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєне прізвище [PERSON] . Судом встановлено, що сторони є батьками неповнолітніх дітей - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Відповідно до ч.3 ст. 109 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки між сторонами склалися відносини, що виключають спільне проживання, родина розпалася, підстав для її збереження немає, і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-05 00:00:00

У травні 2020 року [PERSON] звернулась до суду із заявою про продовження строку дії рішення Святошинського районного суду м. Києва від 23.04.2018р. про визнання недієздатним [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого та проживаючого за адресою: [ADDRESS] . В обгрунтування заяви посилалася на те, що рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 23.04.2018р. [PERSON] визнаний недієздатним , над ним встановлено опіку та призначено опікуном [PERSON] .. Рішення набрало законної сили 23.05.2018р. Строк дії рішення встановлено в два роки. На даний час [PERSON] продовжує страждати на хронічний нервово-психічний розлад, стан його здоров`я не покращився. Згідно довідки МСЕК від 10.08.2011р. [PERSON] є особою з інвалідністю І «А» групи безстроково, потребує постійного стороннього догляду, нагляду та допомоги. Просить продовжити строк дії рішення суду від 23.04.2018р. [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлена належним чином, просила розглядати заяву без її участі. Представник органу опіки та піклування Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 23.04.2018 р. визнано недієздатним [PERSON] , [INFO] та призначено опікуном [PERSON] , [INFO] . Строк дії судового рішення два роки/а.с. 6-7/. Частинами 6, 7 ст. 300 ЦПК України визначено, що строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Відповідно до ч. 8 ст. 300 ЦПК України клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи. Довідкою від 04.05.2020р. № 480 КМНО № 4 [PERSON] , [INFO] перебуває на обліку у лікаря психіатра з приводу хронічного нервово- психічного захворювання. Є інвалідом дитинства І (А)/а.с.4/. Згідно з Висновком судово-психіатричного експерта № 865 від 26.12.2017 року [PERSON] за своїм психічним станом не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує встановлення над ним опіки. З урахуванням матеріалів справи, суд вважає за можливе продовжити строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною на два роки з дня набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-20 00:00:00

У травні 2020 року [PERSON] звернулась до суду із позовом до [PERSON] , яким просила суд розірвати шлюб, який був укладений 09.11.2002 року між ними, і зареєстрований міським відділом державної реєстрації актів громадянського стану Харківського обласного управління юстиції, а/з про шлюб № 1391. Позивач подав заяву про розгляд справи у свою відсутність, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач подав письмову заяву про визнання позову, просив справу розглядати у свою відсутність. Розглянувши доводи позову, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази на предмет їх належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову виходячи з наступного: Згідно з ч. 3 ст. 109 Сімейного кодексу України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей. Відповідно до ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя і зберігання шлюбу суперечили б інтересам одного із них, що має істотне значення. Сторони уклали шлюб 09.11.2002 року. Від цього шлюбу сторони мають доньку [PERSON] , [INFO] , сина [PERSON] [INFO] . Судом встановлено, що стосунки подружжя ускладнились, сторони припинили подружнє життя, де далі частіще виникають сварки, що в підсумку призвело до розпаду сім`ї. Сумісне життя суперечить інтересам подружжя. Надання строку для примирення суд вважає недоцільним. При цьому суд приймає також до уваги, що спору відносно майна між сторонами не має. Згідно ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Таким чином, суд приходить до висновку, що заявлені позивачем позовні вимоги про розірвання шлюбу грунтуються на вищевказаних положеннях діючого законодавства, тому підлягають задоволенню. Оскільки позовні вимоги визнані відповідачем, на користь позивача з бюджету слід повернути половину судового збору. Решту судового збору слід стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі наведеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-10 00:00:00

У травні 2020 року [PERSON] звернулась до суду із позовом про розірвання шлюбу, зареєстрованого із відповідачем [PERSON] 22 червня 2019 року, з посиланням на те, що шлюб виявився невдалим, останні мають різні погляди на сімейне життя, сторони від шлюбу неповнолітніх дітей не мають, шлюбні відносини припинені, більш ніж півроку сторони разом не проживають, шлюб має формальний характер. Просить позов задовольнити та стягнути із відповідача 840 грн. 80 коп судового збору. Згідно ст.ст.19, 274 ЦПК України дана справа, яка є малозначною, підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Відповідно до заяви від 23 липня 2020 року позивач [PERSON] підтримує заявлені вимоги, просить розглянути справу за відсутності, відеоконференцію просить не здійснювати. Згідно заяви від 03 серпня 2020 року відповідач [PERSON] позов про розірвання шлюбу визнає, строк на примирення просить не надавати, просить розглянути справу за відсутності. Інші заяви, клопотання сторін станом на час розгляду справи відсутні. Із врахуванням заявлених клопотань про розгляд справи за відсутності всіма учасниками справи, судовий розгляд справи в порядку ч.3 ст.211 ЦПК України здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснюється. Позов підлягає задоволенню повністю зі слідуючих підстав. Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. В судовому засіданні встановлено, що сторони [PERSON] та [PERSON] перебувають у зареєстрованому шлюбі з 22 червня 2019 року, між сторонами виникли неприязні відносини через різні погляди на сімейне життя та сімейні цінності, що суперечить інтересам позивача, і є підставою для неможливості подальшого життя подружжя і збереження шлюбу, при цьому суд враховує, що норми сімейного законодавства не наділяють судові інстанції можливістю примушування жінки або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків та можливість припинення шлюбу є їх основою, відповідно до поданих письмових заяв сторони наполягають на розірванні шлюбу, клопотання останніх про надання строку для примирення відсутні. Законними підставами для розірвання шлюбу є ст.ст.105, 110, 112 СК України. Клопотання позивача про відновлення свого дошлюбного прізвища відсутнє. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп. підлягає стягненню із відповідача на корить позивача. Докази, що спростовують висновки суду, станом на час розгляду справи відсутні.

Outcome: approved