Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-08 00:00:00

У червні 2017 року [PERSON] звернувся із позовною заявою до [PERSON] про встановлення порядку користування квартирою. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що йому на праві власності належить 1/3 частина квартири [ADDRESS] Інша 2/3 частини вказаної квартири належить [PERSON]. Однак, між позивачем та відповідачем вже декілька років існує конфлікт щодо порядку користування квартирою, розподілу витрат на поточні ремонти, а також відносно оплати комунальних послуг, але відповідач не бажає добровільно вирішити ці питання. Тому, позивач змушений звернутися до суду із даним позовом, в якому просить визначити порядок користування квартирою [ADDRESS] на плані технічного паспорта площею 12,5 кв.м., а [PERSON] разом з її дочкою виділити у користування житлову кімнату площею житлову кімнату № 5 площею 17.1 кв.м., та житлову кімнату № 6 площею 10,9 кв.м., та балкон площею 0,9 кв.м.; у спільному користуванні залишити: санвузол площею 0.9 кв.м. (позначений на плані під номером «2», ) ванну кімнату площею 1,8 кв.м. (позначену на плані під номером «3»), кухню площею 5,7 кв.м. (позначену на плані під номером «4»), коридори площею 4,8 кв.м., 2,8 кв.м., 1,0 кв.м. (позначені на плані під номерами : «1», «10» та «8»» відповідно), вбудовану шафу площею 0,9 кв.м. (позначену на плані під номером «7»). Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 листопада 2017 року зустрічну позовну заяву відповідача [PERSON] до [PERSON] про визначення порядку користування жилим приміщенням об'єднати в одне провадження з первісними позовними вимогами [PERSON] до [PERSON] про встановлення порядку користування квартирою. В обґрунтування зустрічного позову [PERSON] посилається на те, що їй на праві власності належить 2/3 частини квартири [ADDRESS] Інша 1/3 частина вказаної квартири належить [PERSON]. Однак, останнім часом між сторонами існує конфлікт щодо порядку користування квартирою, щодо оплати за комунальні послуги за квартиру. Добровільно питання щодо порядку квартирою сторони вирішити не можуть, тому [PERSON] змушена звернутися до суду із даним позовом, в якому просить виділити їй та [PERSON] у користування житлову кімнату площею 17.1 кв.м. (позначену на плані технічного паспорту квартири, виготовленого 05.10.2017, під номером «5»), житлову кімнату площею 10,9 кв.м. (позначену на плані під номером «6»), балкон площею 0,7 кв.м.; виділити у користування [PERSON] житлову кімнату площею 12.5 кв.м. (позначену на плані технічного паспорту квартири, виготовленого 05.10.2017, під номером «9»); у спільному користуванні залишити: санвузол площею 0.9 кв.м. (позначений на плані під номером «2», ) ванну кімнату площею 1,8 кв.м. (позначену на плані під номером «3»), кухню площею 5,7 кв.м. (позначену на плані під номером «4»), коридори площею 4,8 кв.м., 2,8 кв.м., 1,0 кв.м. (позначені на плані під номерами : «1», «10» та «8»» відповідно), вбудовану шафу площею 0,9 кв.м. (позначену на плані під номером «7»). У судовому засіданні позивач за первісним позовом [PERSON] свої позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Також, зустрічні вимоги [PERSON] визнав у повному обсязі та не заперечував проти їх задоволення. Відповідач за первісним позовом [PERSON] позовні вимоги визнала у повному обсязі та не заперечувала проти їх задоволення. Зустрічний позов підтримала та просила його задовольнити. Відповідно до ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Із матеріалів справи вбачається, що [PERSON] на праві приватної власності належить 1/3 частина квартири [ADDRESS] про що свідчить копія договору дарування від 09 серпня 2014 року, який посвідчений державним нотаріусом Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області (а.с. 8). Матеріалами справи встановлено, що інших 2/3 частини вказаної квартири на праві приватної власності належить [PERSON], про що свідчить копія договору дарування частини квартири від 18 січня 2002 року, який посвідчений державним нотаріусом Броварської міської державної нотаріальної контори. Згідно довідки про склад сім'ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, виданої 30 травня 2017 року Броварським відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб, у квартирі [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 24). У відповідність до ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Як вбачається зі ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно із ч. 1 ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Статтею 367 ЦК України передбачено, що майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Згідно із наявної у матеріалах справи копії старого технічного паспорта на квартиру, який виданий 13.10.2001 року на квартиру [ADDRESS] спірне майно знаходиться на другому поверсі п'яти поверхового будинку та складається із трьох кімнат житловою площею 40,5 кв.м., у тому числі: 1-а кімната - 17,1 кв.м. (позначена під № 5 на плані технічного паспорта), 2-а кімната- 10,9 кв.м. т(позначена під № 6 на плані технічного паспорта) та 3-тя кімната - 12,5 кв. м. (позначена під № 7 на плані технічного паспорта). Із копії технічного паспорта на спірну квартиру, який виданий 05 жовтня 2017 року, вбачається, що у кімнаті, яка позначена на плані технічного паспорта під № 5 встановлено перегородку, яка позначена на плані технічного паспорту під № 10, та площа якої становить 2,8 кв. м. Тому, площа кімнати під № 5, яку просить виділити у користування [PERSON], із 17,1 кв.м. зменшилася до 14,3 кв.м. однак, у судовому засіданні сторони не заперечували проти виділення у користування [PERSON] вказаної кімнати зі зменшеною площею. З огляду на викладене, та враховуючи те, що сторони не заперечували проти задоволення первісного та зустрічного позову, а вимоги позивача не суперечать закону, не порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в частині визначення порядку користування квартирою. Разом з тим, позовні вимоги [PERSON] про виділення у користування його батькові частини квартири та позовні вимоги [PERSON] про виділення у користування частки квартири її дочці [PERSON] задоволенню не підлягають, оскільки порядок користування спірним майном визначається між власниками квартири. Проживання у квартирі інших членів сім'ї чи інших осіб вирішується за згодою співвласників з урахуванням визначеного порядку користування квартирою. На підставі ст. ст. 355, 356, 364, 367 ЦК України,

Outcome: partial