Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-18 00:00:00

У травні 2020 року до суду звернувся [PERSON] з позовом до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» про розірвання кредитного договору; позовні вимоги уточнив 28.07.2020 року (а.с. 35-37). Вимоги обґрунтовані тим, що 08.08.2019 року позивач звернувся до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» із заявою про відкриття карткового рахунку та надання кредиту «Кредитна картка» № 010/41939/82622751. За його заявою банк відкрив картковий рахунок № [NUMBER] та видав йому кредитну картку № [NUMBER] з кредитним лімітом у 20\~000 грн 00 коп. Позивач стверджує, що карткою він не користувався, картку іншим особам не передавав. Вважав, що кредитними коштами заволоділи шахраї, а Банк не виконав своїх зобов`язань по збереженню коштів на рахунках клієнтів. Ухвалою судді від 25.05.2020 року позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків. Ухвалою судді від 17.08.2020 року у справі відкрито загальне позовне провадження. Ухвалою суду від 13.01.2021 року закрито підготовчий розгляд, справу призначено до розгляду по суті. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, зазначених у позовній заяві. У судовому засіданні позивач пояснив, що на другий день після укладення кредитного договору йому телефонувала невідома особа та намагалася дізнатися інформацію про номер та CVV-код картки, але він таку інформацію не повідомив. Позивач категорично заперечував, що 09.08.2019 року він виконував транзакції по розрахунку кредитними коштами у торгівельних точках. Позивач та його представник вважали, що саме АТ «Райффайзен Банк Аваль» є належним відповідачем у справі і заперечували проти заміни відповідача на правонаступника ТОВ «Вердикт Капітал». Представник відповідача Гапон О.Я. проти задоволення позову заперечував, про що надав суду відзив. Пояснив, що 20.09.2019 року АТ «Райффайзен Банк Аваль» відступив право вимоги по кредитному договору, укладеному з позивачем. На думку представника, банк є неналежним відповідачем у справі та пропонував залучити до участі у справі як належного відповідача правонаступника ТОВ «Вердикт Капітал». Представник Банку також зазначав, що заявлені вимоги не підлягають до задоволення через їх безпідставність, оскільки Банк виконав умови договору і кредитні кошти позивачу надав. Представник третьої особи ТОВ «Вердикт Капітал» у судове засідання не з`явився, про дату розгляду справи повідомлявся, на адресу суду направив свої заперечення проти позовних вимог (а.с. 65-69). Представник третьої особи підтвердив факт укладення Договору про відступлення права вимоги № 114/2-19-F між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та ТОВ «Вердикт Капітал» та вважав товариство правонаступником Банку у договірних правовідносинах з позивачем. По суті заявлений позов заперечував як такий, що заявлений без належних правових підстав. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, встановив такі фактичні обставини. Позивач [PERSON] 08.08.2019 року звернувся до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» із заявою про відкриття карткового рахунку та надання кредиту «Кредитна картка» № 010/41939/82622751. Пунктом 1.4. заяви передбачено що розмір поточного ліміту на дату початку кредитування складає 20 000 грн 00 коп. Пунктом 1.4. вказаної заяви передбачено, що в порядку та на умовах, визначених п. 2.6 ст. 2 розділу 6 Правил, до окремих частин Кредиту може застосовуватись зміна передбачених заявою умов кредитування на умови «Оплата частинами» (Зміна умов) на підставі дистанційного розпорядження, наданого клієнтом Банку у телефонній розмові з оператором інформаційного центру Банку (після проходження процедури ідентифікації) або за допомогою системи дистанційного обслуговування. Строк та суми Кредиту «Оплата частинами», кількість та розмір щомісячних платежів на його погашення, а також розмір комісії за обслуговування КР на умовах «Оплата частинами» обираються клієнтом на підставі Тарифів Банку на ведення і обслуговування Карткових рахунків. Разом із тим позивачем було підписано заяву № СМDPI-594413 про акцепт Публічної пропозиції/Угода від 07.08.2019 року, у відповідності до п. 2 якої [PERSON] погодився із тим, що Банк самостійно встановлює Правила та змінює їх редакцію, у тому числі визначає перелік Послуг, їх зміст та умови надання, та право відмовитись від надання Послуг. Відповідно до п. 7 цієї заяви [PERSON] узяв на себе зобов`язання забезпечити належне зберігання, не розголошувати та не передавати третім особам паролі, коди та інші дані та пристрої, що використовуються для здійснення операцій за рахунками або отримання від банку інформації, що становить банківську таємницю. П. 9.3.6. Правил передбачено, що всі ризики, пов`язані зі здійсненням операцій по Картковому рахунку після зміни Лімітів, несе клієнт. Банк відкрив картковий рахунок на ім`я [PERSON] № [NUMBER] та видав йому 08.08.2019 року кредитну картку № [NUMBER] з кредитним лімітом на суму 20\~000 грн 00 коп. 09.08.2019 року у торгівельних точках було здійснено три безготівкових платежі за рахунок кредитних коштів. Позивач стверджує, що він карткою не користувався, нікому не повідомляв її номер, CVV-код та пароль. 07.11.2019 року за підставі заяви [PERSON] внесені до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України за № 12019170090003791 та розпочато досудове розслідування. Наразі досудове слідство не закінчено, особи, причетні до вчинення кримінального правопорушення не встановлені. Вирішуючи спір, суд враховує наступне: Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжною картою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. У пункті 14.16 статті 14 вказаного Закону передбачено, що користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Відповідно до пунктів 7-9 розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Згідно виписки по картковому рахунку № [NUMBER] за період з 07.08.2019 року по 31.08.2019 року, наданої позивачем, було проведено декілька банківських операцій, зокрема, безготівковий платіж та перегляд залишку (а.с. 18). Всього відбулося 3 операції із розрахунку карткою на загальну суму 19 861 грн 50 коп. та 3 банківських операції сплата комісії банку, що вказує на застосування клієнтом ПІН коду при здійсненні цих операцій (а.с. 18). Отже, доказів того, що саме третіми особами, а не позичальником здійснено розрахунок кредитними коштами, матеріали справи не містять, тоді як їх списання відбувалося шляхом введенням коректно правильного ПІН-коду картки. При цьому, суд враховує, що саме на відповідача покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком у результаті використання клієнтом паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення. Позивач повідомив Банк про несанкціоновані транзакції по його рахунку через декілька днів після їх здійснення, а до правоохоронних органів звернувся через три місяці, а тому Банк не несе відповідальності за збитки від операцій, здійснених до цього повідомлення. Наявність кримінального провадження по факту шахрайських дій невідомих осіб в силу презумпції невинуватості не може свідчити про вчинення злочину відносно [PERSON] до ухвалення вироку, яким такі обставини будуть встановлені. Згідно положень частин 1, 2 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти; ч. 2 ст. 1054 та ч. 2 ст. 1050 ЦК України - наслідками порушення боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право заявника достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. Відповідно до положень статей 526, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установленні строки відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Ч. 2 ст. 651 ЦПК України передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Позивачем не доведено, що Банком було допущено істотне порушення договору, яке є підставою для його розірвання. Судом встановлено також, що 20.09.2019 року між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та ТОВ «Вердикт Капітал» було укладено Договір про відступлення права вимоги № 114/2-19-F у відповідності до умов якого, новий кредитор набув право вимоги по ряду кредитних договорів, в тому числі і по кредитному договору № 010/41939/82/622751, укладеному з позивачем (а.с. 70-90). Відповідно до п.\~1\~ч.\~1\~ст.\~512\~ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Згідно ст.\~514\~ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Ст.\~1077\~ЦК України передбачено, що за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату, а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Клієнт може відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором. Зобов`язання фактора за договором факторингу може передбачати надання клієнтові послуг, пов`язаних із грошовою вимогою, право якої він відступає. Ст.\~55\~ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив. Позивач звернувся\~з позовом\~до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», яке передало право вимоги за кредитним договором, укладеним з [PERSON] 08.08.2019 року, перейшло до ТОВ «Вердикт Капітал». Отже, ТОВ «Вердикт Капітал» є правонаступником Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль». Суд ставив на вирішення питання про заміну відповідача або про залучення ТОВ «Вердикт Капітал» як співвідповідача. Позивач та його представник проти цього заперечували. Пояснили, що вимоги заявлені саме до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль». За правами ст. 51 ЦПК України замінити відповідача на належного суд може тільки за клопотанням позивача. Позивач такого клопотання не заявив. Відповідно до ч.\~ 1,\~п.\~1\~ч.\~2\~ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. На підставі викладеного, відповідно до статей 263-265 ЦПК України, суд

Outcome: dismissed