Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-22 00:00:00

У серпні 2020 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив стягнути з [PERSON] на його користь матеріальну шкоду у розмірі 70\~998,00 грн., моральну шкоду у розмірі 15\~000,00 грн. та витрати по справі. В обґрунтування позову вказує на те, що він є власником квартири [ADDRESS] . Його квартира розташована на четвертому поверсі дев`ятиповерхового будинку. Поверхом вище проживає відповідач [PERSON] , якій належить вказана квартира. В ніч з 09 на 10 травня 2020 року його квартира була залита водою, про що йому повідомила його родичка, яка тимчасово мешкала в його квартирі, бо він знаходився з родиною на дачі. Пізніше, того ж дня голова ОК «ЖБК-219» також підтвердив зазначений факт. Він зразу ж приїхав до квартири та побачив масштаби затоплення. Викликав комісію у складі голови ОК «ЖБК-219», членів кооперативу та власницю квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище. 10 травня 2020 року комісією в складі голови ОК ЖБК-219, членів кооперативу було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної йому шкоди. Згідно Акту огляду кв. [ADDRESS] залиття відбулося внаслідок пошкодження (гнилості) труби при перекритті каналізації у вбиральні квартири [ADDRESS] вказаного будинку. Власником цієї квартири є відповідач. Згідно Акту огляду квартири, в результаті обстеження квартири за вищевказаною адресою виявлено наступне: коридор площею 9,5 м2: залиття всієї площі стелі (оздоблена шпалерами ) та стін (шпалери), пошкодження електропостачання; ванна кімната площею 2,0 м2: залиття стелі (водоемульсійне фарбування) та стін під стелею (оздоблені кафельною плиткою); туалетна кімната площею 1,0 м2: залиття стелі (водоемульсійне фарбування) та стін під стелею (оздоблені кафельною плиткою); кухня площею 7,6 м2: залиття стелі (оздоблена шпалерами) та стіні під стелею (оздоблені шпалерами); спальна кімната площею 12,2 м2: залиття частково стелі (оздоблена шпалерами) та стін, що межують з кухнею та коридором (оздоблені шпалерами). Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири він звернувся з заявою до судового експерта МЮУ Івченко В.В. з проханням провести судове будівельно-технічне дослідження. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судового будівельно-технічного дослідження № 1302 від 08.05.2020 року розмір матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 70 998,00 грн. Відповідно до рахунку оплата за проведення експертного дослідження згідно із Договором № 1302 від 15.05.2020 року становить 6\~200,00 грн. Зазначив також, що внаслідок залиття квартири йому, як інваліду, було завдано моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, через що він змушений змінювати свій уклад життя, вирішувати питання щодо проведення ремонту, бо використання квартири у такому стані неможливе по причині плісняви і поганого запаху. Таким чином, через залиття було порушено звичний та розмірений спосіб його життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання свого власного часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Відповідач добровільно завдану шкоду відшкодувати не бажає. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Не вимагає доказів той факт, що вищевказані події погіршили соціальне та психічне благополуччя, призвели до втрати нормальних життєвих зв`язків, вимагали від нього додаткових зусиль для організації свого життя та життя членів його сім`ї, викликали незручності, пов`язані з необхідністю відвідування голови ОК ЖБК-219, адвоката, експертних установ. Враховуючи наведене, є достатньо підстав вважати, що діями відповідача позивачу було завдано моральної шкоди, розмір якої він оцінюю в 15\~000,00 грн. На підставі вищевикладеного позивач звернувся до суду з даним позовом. 20 жовтня 2020 року від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач позовні вимоги не визнає в повному обсязі, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з огляду на наступне. в Акті залиття немає вказівки про те, що залиття відбулося внаслідок пошкодження труби при перекритті каналізації у вбиральні квартири [ADDRESS] . Відповідач має в своєму розпорядженні спростування, яке підписано головою Обслуговуючого кооперативу «ЖБК № 219» та в якому вказано, що Акт про залиття 09.05.2020 року квартири [ADDRESS] був написаний ним під психологічним тиском позивача та взагалі був написаний зі слів позивача. Крім того, в цьому спростуванні вказано про те, що позивач не представив комісії для огляду технічну нішу, яка знаходиться у вбиральні його квартири, оскільки ця ніша закладена кахлем. В цьому ж спростуванні стверджується, що комісія не могла бачити звідкіля дійсно відбувається підтоплення. Слід також взяти до уваги Акт, складений членами правління та членами кооперативу, в якому засвідчується виток холодної води між кв. [INFO] до кв. [INFO] 09.05.2020 р. Тобто, комісією не було виявлено витоку води в квартирі відповідача. Зі свого боку відповідач надала комісії доступ до всіх труб, що знаходяться в її квартирі [ADDRESS] . Але жодного витоку води з труб, що знаходяться в квартирі відповідача, не було виявлено. Підлога біля всіх труб була суха. Оскільки затоплення квартири [ADDRESS] в 2020 році відбувалося неодноразово, відповідач 29 червня 2020 року викликала сантехніка - [PERSON] для ретельного огляду усіх комунікацій в квартирі відповідача з метою виявлення пошкоджень у трубах. 29.06.2020 року [PERSON] здійснив ретельний огляд всіх труб в квартирі відповідача та також не зміг знайти жодних витоків води в квартирі відповідача. Таким чином твердження позивача, що залиття квартири [ADDRESS] відбулося внаслідок пошкодження (гнилості) труби при перекритті каналізації у вбиральні квартири [ADDRESS] вказаного будинку не відповідає дійсності, спростовується документами та фактичними обставинами. У Висновку експерта, складеному 08 червня 2020 року за результатами проведення судового будівельно-технічного експертного дослідження № 1302-06, немає застереження про обізнаність експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, у зв`язку з чим вважає, що вказаний звіт є недопустимим доказом. Надані відповідачем докази, які можуть бути підтверджені показаннями свідків, свідчать про те, що відповідач не є особою, яка завдала позивачу майнової та моральної шкоди, а тому відповідач не має обов`язку щодо відшкодування шкоди (матеріальної та моральної) про відшкодування якої позивачем подано позовну заяву до відповідача. У зв`язку з викладеним просить суд відмовити позивачу у задоволенні позову в повному обсязі. 25 листопада 2020 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено наступне. Відповідач замовчує ту обставину, що ту обставину, що після чергового залиття його квартири у травні 2020 року вона вирішила здійснити ремонт труб водопостачання у своїй квартирі та з цього періоду дійсно залиттів його квартири більше не було. Надане відповідачем спростування, складене головою та комісією ОК ЖБК -219 ( без дати), позивач вважає таким, що свідчить про недобросовісність з боку голови ОК ЖБК-219, оскільки він дійсно постійно зволікав з наданням йому тої чи іншої інформації. Фактом залиття його квартири є Акти залиття, складені членами кооперативу [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та голови ОК ЖБК -219 [PERSON] , а також підписані відповідачем. До того ж факт залиття його квартири зафіксовано проведеним оглядом та наданням висновку експерта за результатами проведення судового будівельно-технічного дослідження № 1302 від 08.06.2020 року. Відповідачем заперечується факт витоку води з її помешкання, але голова ОК ЖБК-219 [PERSON] після обстеження його квартири, оглянув квартиру відповідача та скинув йому у соціальну мережу Viber фото труб з квартири відповідача, надавши свої міркування щодо залиття квартири. Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки її частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. З огляду на наведене вважає, що доводи відповідача щодо непричетності до залиття його квартири спростовуються наданими ним доказами. Представник позивача - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві та відповіді на відзив. Представник відповідача - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та просив суд в задоволенні позову відмовити в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву. Допитаний в\~судовому засіданні\~09\~грудня 2020\~року експерт\~ [PERSON] \~суду пояснив,\~що стаж\~експерта він\~має з\~2001\~року.\~До нього\~звернувся позивач з метою проведення будівельно-технічного дослідження та визначення розміру матеріальної шкоди, у зв`язку з чим було укладено договір. Квартиру позивача він оглядав особисто, є фототаблиці, де відображений стан приміщень у квартирі. Ним був визначений розмір матеріального збитку. Допитаний в судовому засіданні 09 грудня 2020 року в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що він є головою кооперативу у будинку [ADDRESS] . У травні 2020 року його покликав позивач та повідомив, що його квартиру заливає. Він прийшов у квартиру позивача та побачив жовті плями. Після цього він зателефонував відповідачу та попросив її відчинити. Відповідач квартиру відчинила, увійшовши у квартиру, він побачив, що в квартирі відповідача немає жодних витоків води. Він подзвонив знайомому сантехніку для того, щоб той виявив, де відбувається витік. Сантехнік також нічого не знайшов. Потім, у червні 2020 року йому знову подзвонив позивач і сказав, щоб він прийняв дії по усуненню витоків води. Він подзвонив сантехніку, щоб він замінив трійник в унітазі в квартирі відповідача. Коли сантехнік здійснював заміну, то там все також було сухо. При огляді комісія не виявила, де текла вода. Всі причини залиття є припущеннями. За стіною квартири йде ліфтова шахта, можливо вода протікає звідти. Акти про залиття він складав не убачивши дійсної причини залиття, оскільки у квартирі відповідача все було сухо. Допитана в судовому засіданні 09 грудня 2020 року в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що вона є майстром по ремонту. Вона знайома з позивачем близько 8 років, вони разом працювали. Позивач звернувся до неї у серпні-вересні цього року, щоб вона поклеїла шпалери у квартирі після ремонту. До неї у квартирі жінка шпаклювала стелю, вони чекали, щоб стеля висохла. Коли вони поклеїли шпалери, то стеля не висихала, оскільки вона завжди була мокрою. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що він займається ремонтом та заміною труб. Йому подзвонив [PERSON] та попросив подивитись, що сталось у квартирі відповідача. У квартирі відповідача все було сухо, шви на кафелі були сухими, а це свідчить що протікання не має. За мийкою також було сухо. Він оглянув всю квартиру відповідача та там все було сухим. Потім, на початку червня [PERSON] знову попросив його оглянути дану квартиру та там знову все було сухо. Але, вони з відповідачем вирішили все замінити та того ж дня все було замінено. Коли все розбирали також було сухо, ніде не було ознак протікання води. Суд, вислухавши пояснення сторін та їх представників, допитавши свідків, дослідивши матеріали цивільної справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на\~підставі договору\~дарування квартири\~від 03\~травня 2006\~року,\~посвідченого приватним\~нотаріусом Дніпропетровського\~міського нотаріального\~округу Сусловою\~Н.Б.,\~зареєстрованого в\~реєстрі за\~№ 2633, на праві власності належить квартира [ADDRESS] (а.с. 10), що також підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 10813534 від 01 червня 2006 року, виданим Комунальним підприємством «Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації» (а.с. 11). Над квартирою позивача в будинку [ADDRESS] , яка на праві власності належить [PERSON] (попереднє прізвище « [PERSON] ») на підставі свідоцтва про право на спадщину від 25 листопада 2013 року, виданого державним нотаріусом Третьої дніпровської державної нотаріальної контори Янковою І.В., зареєстрованого в реєстрі за № 5-2061, що не заперечувалось стороною відповідача під час розгляду вказаної справи та підтверджується Інформацією з державного реєстру речових правна нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 225806664 від 28 вересня 2020 року, номер запису про право власності 3521679 (а.с. 65-66). Сторонами визнавався той факт, що квартира позивача розташована на 4 поверсі будинку [ADDRESS] , а квартира відповідача безпосередньо над нею на 5 поверсі будинку [ADDRESS] . 09 травня 2020 року відбулося залиття належної позивачу квартири. Вказаний факт визнавався сторонами. [PERSON] звернувся до голови Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив № 219» Трофімова І.О. з письмовим зверненням від 12 травня 2020 року, в якому просив створити комісію для складання акта обстеження про залиття його приміщення (його квартири) 08 травня 2020 року (а.с. 46). Згідно акту, складеного членами правління Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив № 219» [PERSON] , [PERSON] , членами кооперативу [PERSON] , [PERSON] , підписаного головою кооперативу [PERSON] , представником квартири [ADDRESS] [PERSON] , представником квартири [ADDRESS] [PERSON] , який не містить дати його складання, засвідчено витік холодної води між квартирою [ADDRESS] до квартири [ADDRESS] 09 травня 2020 року (а.с. 13). Крім того, згідно Акту залиття, складеного комісією у складі голови правління Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив № 219» Трофімова І.О., члена правління [PERSON] , членів кооперативу [PERSON] , [PERSON] , який не містить дати його складання, 09 травня 2020 року, о 22.00 год., відбулось залиття квартири [INFO] , в якій мешкає [PERSON] . Залиття відбулось внаслідок того, що у квартирі [INFO] , в якій мешкає [PERSON] , яка знаходиться над квартирою [INFO] , старі прогнилі труби в перекритті каналізації у вбиральні. У результаті цього біля дверей з зовнішньої сторони залита стіна, з внутрішньої сторони відвалилася штукатурка, шпалери ті відійшла лутка дверей. Шпалери на кухні і коридорі відійшли від кількості води, яка зібралась і просочується з перекриття. В ванній і туалеті відбулося відшарування краски на стелі. Стіни, стеля у кухні і коридор вкриваються плісенню та грибком. Вказаний акт був підписаний також мешканцем квартири [ADDRESS] [PERSON] , а мешканцем квартири [ADDRESS] [PERSON] не підписаний (а.с. 15). У пункті 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил. Згідно додатку № 4 вказаних правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) має містити відомості: про дату та місце його складання; склад комісії; адресу, за якою трапилось залиття; описуються подія та наслідки події (що залито, обсяги робіт, ушкодження); причина залиття; висновки та рекомендації комісії; відомості про особу, яка заподіяла шкоду; підписи членів комісії. Крім того, з вказаним актом мають бути ознайомлені мешканці квартир. Отже, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність. В такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи підписувати складений акт відмовилися та зазначити причини такої відмови. Дослідивши акт, складений членами правління Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив № 219» [PERSON] , [PERSON] , членами кооперативу [PERSON] , [PERSON] , підписаний головою кооперативу [PERSON] , представником квартири [ADDRESS] [PERSON] , представником квартири [ADDRESS] [PERSON] (а.с. 13), судом встановлено, що вказаний акт не містить дати його складання, причини залиття квартири, наслідки залиття, не зазначено, що саме залито та обсяги робіт і ушкоджень, відсутні висновки та рекомендації комісії. Крім того, дослідивши акт залиття, складений комісією у складі голови правління Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив № 219» Трофімова І.О., члена правління [PERSON] , членів кооперативу [PERSON] , [PERSON] (а.с. 15), судом встановлено, що вказаний акт також не містить дати його складання, не зазначено, що саме залито та обсяги робіт і ушкоджень, відсутні висновки та рекомендації комісії. Крім того, вказаний акт не підписаний відповідачем та не зазначено про те, що відповідач взагалі була запрошена для складання вказаного акту. У зв`язку з викладеним очевидним є висновок про те, що вказані акти були складені з порушенням вимог щодо їх форми та процедури їх складання. Крім того, у вказаних актах взагалі не зазначені ушкодження, які сталися внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , а також обсяги робіт. Основною метою при складанні акту залиття квартира є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду. В акті, складеному членами правління Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив № 219» [PERSON] , [PERSON] , членами кооперативу [PERSON] , [PERSON] , підписаний головою кооперативу [PERSON] (а.с. 13) взагалі не зазначено причину залиття. В акті залиття, складеному комісією у складі голови правління Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив № 219» [PERSON] , члена правління [PERSON] , членів кооперативу [PERSON] , [PERSON] (а.с. 15), зазначено, що залиття відбулось внаслідок того, що у квартирі [ADDRESS] прогнилі труби в перекритті каналізації у вбиральні. Однак, як пояснив допитаний під час розгляду справи свідок [PERSON] у квартирі відповідача під час обстеження не було жодних витоків води з труб та така причина залиття була лише припущенням. Крім того, у письмовому спростуванні, підписаному [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (яке не містить дати його складання), зазначено, що [PERSON] голова кооперативу ЖБК-219 написав акт про підтоплення квартири [ADDRESS] 09 травня 2020 року, припускаючи, що дійсно у квартирі [ADDRESS] були прогнилі труби, що не є правдивою інформацією, акт був написаний зі слів мешканця квартири [ADDRESS] [PERSON] , який психологічно тиснув на нього, не представив комісії технічну нішу для огляду, яка знаходиться у вбиральні, бо вона закладена кахлем, комісія не могла бачити звідкіля дійсно відбувається підтоплення. Дійсно, у квартирі були затерплі на стелі, стінах (а.с. 83). Також, судом встановлено, що 06 серпня 2020 року комісією у складі [PERSON] (мешканець будинку 23), [PERSON] (мешканка будинку 23) та [PERSON] (голова ОК ЖБК № 219) було складено Акт № 3 від 06 серпня 2020 року про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] , в якому зазначено, що даною комісією було обстежено квартиру за адресою: [ADDRESS] на предмет залиття з вищерозташованої квартири [ADDRESS] . Квартира розташована на 4 поверсі дев`ятиповерхового будинку, 1975 року побудови і складається з двох кімнат. На день обстеження комісія встановила: під час залиття квартири [ADDRESS] постраждали: коридор, санвузол, ванна, кухня. (Вказати причину залиття) тріснутий трійник труби до унітазу. Акт складений за зовнішнім оглядом. Для підтвердження даного акту була запрошена потерпіла сторона [PERSON] , про що міститься його підпис у вказаному акті (а.с. 14). Оцінюючи вказаний акт суд оцінює його критично, його до уваги не приймає та відхиляє, оскільки він був складений лише 06 серпня 2020 року, тобто майже через три місяці після залиття квартири позивача, яке відбулось 09 травня 2020 року. Крім того у вказаному акті взагалі не зазначено дату залиття квартири [ADDRESS] , а отже неможливо встановити чи стосується даний акт події залиття квартири, що відбулась 09 травня 2020 року. При цьому, судом встановлено та підтверджується поясненнями допитаних під час розгляду справи свідків [PERSON] та [PERSON] , що після залиття квартири позивача у травні 2020 року вказані свідки були у квартирі відповідача, однак у всій квартирі відповідача було сухо та не було жодних слідів протікання води. Суд також враховує, що жодний з наявних в матеріалах справи актів про залиття не містить даних про те, що у квартирі відповідача було виявлено сліди протікання води. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких обставин слід дійти висновку, що зазначення у акті залиття, складеному комісією у складі голови правління Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив № 219» [PERSON] , члена правління [PERSON] , членів кооперативу [PERSON] , [PERSON] , як причини залиття в квартирі [ADDRESS] старі прогнилі труби в перекритті каналізації у вбиральні, є лише припущенням осіб склавших акт, оскільки у квартирі відповідача не було виявлено жодних слідів протікання води, у всій квартирі було сухо. Допитаний під час розгляду справи в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що він є сантехніком та на прохання [PERSON] декілька разів обстежував квартиру відповідача з метою виявлення протікання та причини залиття квартири позивача, однак у квартирі відповідача завжди все було сухо, шви на кафелі були сухими, ознак протікання не було, при цьому він оглядав всю квартиру. Однак, оскільки залиття квартири позивача відбулось, то вони з відповідачем вирішили все одно замінити труби, незважаючи на те, що протікань виявлено не було. Завдання матеріальної шкоди іншій особі, з огляду на п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів є зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно зі статтею 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до роз`яснень, даних в п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування» від 27 березня 1992 року № 6, з наступними змінами та доповненнями, при розгляді позовів про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, під час вирішення спору про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири, суду необхідно з`ясувати: що стало причиною залиття, хто в цьому винен, тобто в результаті чиїх дій (бездіяльності) це сталося, причинний зв`язок між діями (бездіяльністю) та спричиненою шкодою, розмір збитків. Слід також зазначити, що для настання цивільно-правової відповідальності у вигляді стягнення матеріальної та моральної шкоди необхідною є наявність таких елементів: винність дій особи, яка завдала шкоду, протиправність таких дій, наявність шкоди, а також причинно-наслідковий зв`язок між діями та наслідками, що настали. При цьому необхідною є одночасна наявність всіх вищезазначених елементів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України). Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підтвердження\~факту відсутності\~протікань у\~квартирі відповідача,\~представником відповідача\~надано диск\~з відеозаписом\~(а.с.\~93). Під час перегляду відеозапису у судовому засіданні встановлено, що в момент проведення відеозапису протікань води не було, підлога була суха. Однак, вказаний відеозапис суд не може прийняти в якості належного та допустимого доказу у розумінні ст. ст. 77-79 ЦПК України, оскільки суду не відомо де він зроблений, в який час, в присутності яких осіб, та чия квартира на ньому зображена. Доказів того, що відеозапис був зроблений у квартирі відповідача після залиття 09 травня 2020 року суду не надано. Оцінюючи показання свідка [PERSON] суд вважає їх неналежними, оскільки повідомлені нею обставини не містять відомостей щодо предмета доказування по даній справі. Вона не була свідком події залиття та не приймала участі у огляді квартири позивача, як і не була присутньою у квартирі відповідача з метою встановлення причин залиття. 15 травня 2020 року позивач звернувся до судового експерта Івченко Володимира Володимировича з метою проведення судового будівельно-технічного експертного дослідження квартири, пошкодженої залиттям. Згідно висновку експерта за результатами проведення судового будівельно-технічного експертного дослідження № 1302-06 від 08 червня 2020 року, складеного судовим експертом Івченко В.В. розмір завданої матеріальної шкоди квартирі за адресою: [ADDRESS] , яка виникла після залиття, що відбулось 09 травня 2020 року, на час проведення досліджень становить 70\~998,00 грн. (а.с. 16-37). Однак, суд звертає увагу, що судовим експертом [PERSON] причини залиття квартири [ADDRESS] не встановлювались, а єдиним питанням, поставленим на вирішення вказаного експертного дослідження було визначення розміру матеріальної шкоди вищезазначеній квартирі та судовий експерт [PERSON] оглядав тільки квартиру позивача, що він підтвердив також під час допиту в якості експерта під час розгляду вказаної справи, квартира відповідача ним не оглядалась. Дослідивши та\~оцінивши надані\~сторонами докази\~очевидним є\~висновок про\~те,\~що належних\~доказів на\~підтвердження факту\~спричинення позивачу\~шкоди внаслідок\~винної протиправної\~поведінки відповідача\~надано не\~було,\~причина залиття\~квартири [ADDRESS] встановлена не була та ґрунтується на припущеннях, не доведено причинний зв`язок між діями (бездіяльністю) відповідача та спричиненою шкодою, оскільки не доведено, що залиття сталось з вини відповідача та в результаті халатного ставлення відповідача до сантехнічних приладів, а акти про залиття складені з порушенням вимог до їх форми. Таким чином, не зважаючи на встановлення факту залиття квартири позивача, суд вважає, що вина відповідача у залитті належної позивачу квартири є недоведеною, оскільки не було встановлено точної причини залиття квартири, а тому підстав для стягнення внаслідок такого залиття шкоди з відповідача як з винної особи, не має. З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог позивача про стягнення з відповідача шкоди, завданої майну позивача внаслідок залиття квартири [ADDRESS] . Враховуючи, що позовні вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди та вартості послуг оцінювача, є похідними від первісних позовних вимог про стягнення шкоди, завданої майну позивача внаслідок залиття квартири, підстав для задоволення яких судом не встановлено, суд вважає, що ці позовні вимоги також не підлягають задоволенню. Підсумовуючи все вищенаведене, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до\~ст. 2 ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до\~висновку, що у задоволенні позовних вимог [PERSON] слід відмовити. Крім того, в силу\~ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки у задоволенні позовних вимог позивачу відмовлено, то судові витрати [PERSON] по справі підлягають віднесенню на сторону позивача. На підставі ст.ст. 16, 319, 322, 1166, 1167 ЦК України,

Outcome: dismissed