Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-18 00:00:00

У січні 2017 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], третя особа орган опіки та піклування Бобринецької районної державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні та визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею. Позов мотивує тим, що з 2009 року по 2010 рік перебував у фактичних шлюбних відносинах з відповідачем від яких у них 03.01.2010 року народилась донька [PERSON]. Після фактичного припинення шлюбних відносин донька постійно проживає разом з відповідачкою, яка усілякими способами перешкоджає спілкуванню позивача з дитиною. На неодноразові прохання позивача надати йому можливість бачитись з дитиною відповідачка відмовляє. Не досягнувши згоди з відповідачкою щодо побачень та спілкування з донькою, позивач звертався до служби у справах дітей виконавчого комітету Кіровоградської міської ради із заявою про визначення порядку його участі у вихованні та спілкуванні з донькою, однак розгляд даної заяви було зупинено. Посилаючись на вказані обставини просив зобовязати відповідачку усунути перешкоди у спілкуванні батька з донькою [PERSON], [INFO], та визначити наступні способи його участі у спілкуванні та вихованні дитини: систематичні побачення першої та третьої суботи кожного місяця за місцем проживання дитини або за місцем проживання батька; побачення в день народження доньки з 12.00 год. до 15.00 год.; щорічно у літній період спільний відпочинок з донькою протягом 10 днів; необмежене спілкування засобами телефонного, поштового, електронного та іншого звязку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком та донькою. Також просив зобовязати відповідачку за два дні до дня його зустрічі з донькою, надавати йому точну інформацію щодо фактичного місця навчання, проживання, перебування дитини, а у разі настання таких змін, повідомити про це його особисто на наступний день з дня настання таких обставин. Ухвалою суду від 20.03.2017 року залучено до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору орган опіки та піклування виконавчого комітету Кіровоградської міської ради (а.с.86-87). В судовому засіданні представник позивача адвокат [PERSON] вимоги позову підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Відповідачка [PERSON] позов визнала частково, не заперечила проти спілкуванні доньки з батьком, але просила визначити саме такий спосіб спілкування дитини з батьком, який зазначений у висновку органу опіки та піклування. Також не заперечила щоб батько бачився з дитиною в її день народження, проте в цей день дитина може бути в будь-якому місці. Окрім того, пояснила, що самостійно забезпечує дитині літній відпочинок та вважає, що без присутності матері, батько не надасть дитині належного догляду під час літнього відпочинку. Представник третьої особи органу опіки та піклування Бобринецької районної державної адміністрації в судове засідання не зявився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник третьої особи органу опіки та піклування виконавчого комітету Кіровоградської міської ради в судове засідання не зявився, до суду надіслав клопотання про розгляд справи без його участі (том.2 а.с.113) Суд, заслухавши пояснення сторін, представників сторін, дослідивши надані докази, в їх сукупності, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що з 2009 року по 2010 рік сторони перебували у фактичних шлюбних відносинах. 03.01.2010 року у них народилась донька [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про народження серії 1-ОЛ №086318, виданого Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області 13 січня 2010 року (том.1 а.с.20). Після припинення між сторонами шлюбних відносин донька постійно проживає з матірю, що підтверджується довідками КП «Житлово-експлуатаційна організація №2» Кіровоградської міської ради №№1087, 1088 від 16.02.2017 року (том.1 а.с.50-51). Як вбачається з копії довідки Бобринецької міської ради №4111 від 18.11.2016 року (Т.1 а.с.6) та копії довідки про склад сімї Кетрисанівської сільської ради Бобринецького району №707 від 14.11.2016 року (том.1 а.с.13) до складу сімї позивача входить дружина [PERSON], з якою зареєстровані за адресою: [INFO], мають фактичне місце проживання за адресою: [INFO] (Р. Люксембург), 78. За місцем реєстрації та за місцем фактичного проживання позивач характеризується позитивно, що підтверджується копією довідки-характеристики Бобринецької міської ради №214 від 14.11.2016 року (том.1 а.с.5) та копією характеристики Кетрисанівської сільської ради Бобринецького району №708 від 14.11.2016 року (том.1 а.с.14). Згідно з копією акта обстеження умов проживання за адресою місця проживання позивача: м. Бобринець, вул. Ярослава Мудрого (Р. Люксембург), 64, умови проживання добрі, в будинку є всі необхідні меблі та предмети домашнього побуту, в наявності є різна побутова техніка, продуктами харчування забезпечені у повному обсязі. В будинку є окрема кімната для дитини в якій є диван, шафи для одягу, книг, дитячих іграшок, стіл, стільчики, в наявності багато іграшок та дитячих казок. Члени родини доброзичливо ставляться одне до одного, в сімї панує взаєморозуміння, повага та любов (том.1 а.с.7-8). Згідно копії висновку Компаніївської ЦРЛ від 17.11.2016 року про стан здоровя заявника, відповідач здоровий (том.1 а.с.9). Як вбачається з копій довідок ПАТ «Кіровоградобленерго» №243 від 15.11.2016 року (том.1 а.с.11) та №994 від 15.11.2016 року (том.1 а.с.10), відповідач працює в Бобринецькому РЕМ ПАТ «Кіровогорадобленерго» електромонтером ОВБ та має постійний дохід. За місцем роботи характеризується позитивно (том.1 а.с.12). Згідно копії довідки ПАТ «Кіровоградобленерго» №84/06 від 19.01.2017 року відповідач заборгованості по сплаті аліментів станом на 01.01.2017 року не має (том.1 а.с.19). Через відсутність між сторонами по справі згоди щодо участі позивача у вихованні дитини та можливості спілкування з дитиною, він звернувся до служби у справах дітей Кіровоградського міського виконавчого комітету із з відповідною заявою від 21.11.2016 року (а.с.15). Як вбачається з листа служби у справах дітей виконавчого комітету Кіровоградської міської ради від 22.02.2017 року адресованого [PERSON] розгляд заяви [PERSON] про визначення його участі у вихованні та спілкуванні з донькою [PERSON], [INFO], було призупинено до прийняття Бобринецьким районним судом Кіровоградської області рішення за позовною заявою про позбавлення [PERSON] батьківських прав відносно доньки (а.с.78). Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 13.03.2017 року у справі №383/1141/16-ц, залишеного без змін ухвалою апеляційного суду Кіровоградської області від 30.05.2017 року (том.1 а.с.201-203), відмовлено у задоволенні позову [PERSON] до [PERSON], треті особи: Служба у справах дітей Бобринецької районної державної адміністрації, Орган опіки та піклування - Бобринецька районна державна адміністрація Кіровоградської області, про позбавлення [PERSON] батьківських прав відносно доньки [PERSON], [INFO]. Зокрема вказаним рішенням суду встановлено про наявність у [PERSON] обєктивних перешкод у спілкуванні та прийнятті участі у вихованні доньки (а.с.80-85). Відповідно до листа Кіровоградського осередку Центру психології і розвитку Всеукраїнської Асоціації психологів від 05.09.2017 року, [PERSON] свідомий щодо спілкування з дитиною, розуміє свою батьківську відповідальність, має намір приймати участь у вихованні дитини, у звязку з чим фахівці Асоціації вважають доцільним подальше спілкування батька з донькою (том.2 а.с.27). Відповідно до висновку органу опіки та піклування Бобринецької районної державної адміністрації від 25.07.2017 року №0138/234/2 встановлено, що позивач має бажання спілкуватися з донькою [PERSON], [INFO], та брати участь в її вихованні та утриманні, проте через певні непорозуміння з матірю дитини не має змоги спілкуватися з дитиною вже тривалий час. Вважає за доцільне спілкування батька з донькою та брати участь у її утриманні та вихованні (Т.1 а.с.31). Відповідно до результатів психодіагностичної та психокорекційної роботи проведеної з [PERSON] від 20.12.2017 року, при зовнішній демонстрації негативізму до рідного батька, дитина підсвідомо прагне зустрічі з ним, але остерігається осуду з боку матері (а.с.97-98). Згідно висновку виконавчого комітету Міської ради міста Кропивницького від 18.01.2018 року №300/49-05-24, визначено наступний порядок участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні з донькою [PERSON], [INFO], а саме, кожної другої та четвертої суботи місяця з 12 год. до 15 год. за місцем проживання дитини в присутності матері (том. 2 а.с.114). Вказаний висновок третьої особи є належним та обґрунтованим, оскільки він складений на підставі результатів психодіагностичної та психокорекційної роботи проведеної з [PERSON], а тому суд вважає, що визначений органом опіки та піклування спосіб участі батька [PERSON] у вихованні та спілкуванні з малолітньою дочкою [PERSON] відповідає обставинам справи та інтересам дитини. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини. Відповідно до ст.153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Згідно положень ст.15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів; батьки, які проживають окремо від дитини, зобов'язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. Відповідно до ч.3 ст.9 Конвенції про права дитини, дитина, яка не проживає з одним чи обома батьками, має право підтримувати на регулярній основі особисті і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить інтересам дитини. Метою законодавчого закріплення права батьків на спілкування з дитиною і є насамперед захист інтересів дитини. Здійснення батьками своїх прав і виконання обов'язків повинно ґрунтуватися на повазі до прав дитини і її людської гідності. Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю Організації Об'єднаних Націй 20 листопада 1959 року проголошено, що у всіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Згідно ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров'я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. З наданих стороною відповідача письмових доказів (Т.1 а.с.174-186) судом встановлено, що відповідач хоча і не був в позашкільних закладах, школі, не займався піклуванням дитини, але мати дитини [PERSON] забезпечила дитині нормальний та гармонійний розвиток, належне виховання та лікування. В судовому засіданні не встановлено обставин, які забороняли б участь позивача у вихованні та спілкуванні з донькою, а також в судовому засіданні не доведено, що така участь перешкоджатиме нормальному розвитку дитини чи порушує її права та інтереси. Тому, суд приходить до висновку, що дії відповідача спрямовані на створення перешкод у спілкуванні позивача з донькою, а тому позовна вимога щодо усунення перешкод у спілкуванні батька з дитиною, в тому числі й не обмежуючи їх спілкування засобами телефонного, поштового, електронного засобу звязку, підлягає задоволенню. Разом з тим, вирішуючи питання щодо способу участі батька у спілкуванні та вихованні доньки суд враховує вік дитини, порушення емоційного контакту з батьком, який майже вісім років не бачився з дитиною, проживання батька в іншій місцевості, тому погоджується з висновком виконавчого комітету Міської ради міста Кропивницького від 18.01.2018 року №300/49-05-24 та з метою забезпечення прав та інтересів дитини вважає за доцільне задовольнити позовні вимоги частково, встановивши зустрічі позивача з дитиною у спосіб встановлений органом опіки та піклування, а саме - систематичні побачення кожної другої та четвертої суботи місяця з 12.00 год. до 15.00 год. за місцем проживання дитини в присутності матері [PERSON], в іншій частині позову слід відмовити у зв'язку із необґрунтованістю, що буде відповідати дійсному спілкуванню та участі батька у вихованні дитини, застосування інших способів спілкування з дитиною, зазначених позивачкою, суд вважає необґрунтованими. Щодо позовної вимоги про зобовязання відповідача за два дні до дня його зустрічі з донькою, надавати йому точну інформацію щодо фактичного місця навчання, проживання, перебування дитини, а у разі настання таких змін, повідомити про це його особисто на наступний день з дня настання таких обставин, то суд з огляду на визначення позивачу способу участі у вихованні доньки шляхом систематичних побачень за місцем проживання дитини, задовольняє її частково та вважає необхідним зобовязати відповідачку повідомляти не пізніше ніж за два дні до дня зустрічі позивача з донькою про зміну місця проживання дитини. Оцінюючи належність, допустимість доказів окремо, а також достатність і взаємозв'язок доказів у їх сукупності, з огляду на те, що кожен з батьків зобов'язаний брати участь у вихованні дитини і має право на особисте спілкування з нею, суд приходить до висновку про те, що вимоги позову про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні та визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею є частково обґрунтованими, законними і підлягають задоволенню частково у визначених судом межах, що буде сприяти повноцінності розвитку і вихованню дитини та виконання своїх батьківських обов'язків з боку батька. В задоволенні решти позовних вимог суд відмовляє за їх необґрунтованістю.

Outcome: partial