overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-23 00:00:00

У серпні 2019 року [PERSON] (надалі за текстом - позивач) звернулася до суду з позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач), про розірвання шлюбу. В обґрунтування свого позову позивач зазначила, що 04.10.1997 року вони з відповідачем уклали шлюб. Від даного шлюбу у них народився син [PERSON] , [INFO] . Позивач повідомила, що спільне життя у них не склалося, вони втратили почуття взаємної любові та поваги, шлюб став формальністю, спільного побуту вони не ведуть, тому просить розірвати шлюб в судовому порядку. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі, призначено судове засідання. Позивач у судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій підтримала свої позовні вимоги, просила задовольнити позов та розглянути справу за її відсутності. Відповідач подав заяву, в якій визнав позов в повному обсязі та просив розглянути справу без його участі. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 Постанови від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки відповідач визнав позовні вимоги та не заперечував проти їх задоволення, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-09 00:00:00

У серпні 2019 року [PERSON] (надалі за текстом - позивач) звернулася до суду з позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач), про розірвання шлюбу. В обґрунтування свого позову позивач зазначила, що 13.12.2008 року вони з відповідачем уклали шлюб. Від даного шлюбу у них народилося двоє доньок: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Позивач повідомила, що спільне життя у них не склалося, шлюбні відносини припинилися, тому просить розірвати шлюб в судовому порядку. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі, призначено судове засідання. Позивач подала заяву, в якій підтримала свої позовні вимоги, просила задовольнити позов та розглянути справу за її відсутності. Відповідач подав заяву, в якій визнав позов в повному обсязі та просив розглянути справу без його участі. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 Постанови від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки відповідач визнав позовні вимоги та не заперечував проти їх задоволення, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-26 00:00:00

У серпні 2019 року [PERSON] (надалі за текстом - позивач) звернулася до суду з позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач), про розірвання шлюбу. В обґрунтування свого позову позивач зазначила, що 18.02.2014 року вони з відповідачем уклали шлюб. Від даного шлюбу у них народилася донька [PERSON] , [INFO] . Позивач повідомила, що спільне життя у них не склалося, шлюбні відносини припинилися, примирення неможливе, тому просить розірвати шлюб в судовому порядку. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва 11.10.2019 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання. Позивач подала заяву, в якій підтримала свої позовні вимоги, просила задовольнити позов та розглянути справу за її відсутності. Відповідач подав заяву, в якій визнав позов в повному обсязі та просив розглянути справу без його участі. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 Постанови від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки відповідач визнав позовні вимоги та не заперечував проти їх задоволення, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-04 00:00:00

У серпні 2019 року [PERSON] та [PERSON] звернулись в суд з спільною заявою про розірвання шлюбу. Посилаються на те, що спільне життя у них не склалось через протилежні погляди на сімейне життя. Сімейно-шлюбні стосунки не підтримують, спільного господарства не ведуть, у зв`язку з чим подальше збереження сім`ї вважають неможливим. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 29 серпня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку окремого провадження. Заявники у судове засідання не з`явилися, з поданої заяви вбачається, що вони просять розірвати шлюб. У матеріалах справи містяться заяви, з яких вбачається, що вони просять розглядати справу без їхньої участі, вимоги спільної заяви підтримують (а.с. 19, 20). Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Частиною 1 ст. 109 СК України встановлено, що подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебувають у шлюбі з 15 квітня 2011 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 4). Від шлюбу мають малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , та малолітню доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвами про народження (а.с. 5, 6). 08 травня 2019 року заявники уклали договір про місце проживання дітей та спільну участь батьків в їх утриманні і вихованні (а.с. 3). У зазначеному договорі визначили, що діти після розірвання шлюбу будуть проживати з батьками в одній квартирі, визначили порядок здійснення батьківських прав. Зі спільної заяви вбачається, що заявники проживають разом в одному помешканні, однак не ведуть спільного господарства та не підтримують сімейно-шлюбних стосунків. За таких обставин, суд приходить до висновку, що збереження сім`ї буде носити формальний характер. Відповідно до ч. 3 ст. 109 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. З огляду на наведене, заява підлягає задоволенню. При укладенні шлюбу [PERSON] змінила своє прізвище. З поданою нею заяви вбачається, що вона не бажає змінювати прізвище на дошлюбне у випадку задоволення спільної заяви про розірвання шлюбу. За таких обставин, враховуючи, що вибір прізвища при розірванні шлюбу є правом особи, вирішуючи питання про зміну прізвища [PERSON] на дошлюбне не вбачається за необхідне.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-27 00:00:00

У серпні 2019 року [PERSON] у власних інтересах та в інтересах малолітньої дитини звернулась до суду із зазначеним позовом, у якому просила стягнути з відповідача на її користь та на користь дитини моральну шкоду в розмірі 1\~726 800,00 грн. кожному, що еквівалентно 60\~000 євро. В обґрунтування позову зазначає, що 23.06.2007 року вона одружилася з [PERSON] , у шлюбі з яким народився син [PERSON] , 2009 р.н. З 1999 року [PERSON] проходив службу у Збройних Силах України. 11.02.2013 року Житомирським обласним військовим комісаріатом Житомирської області його призвали на військову службу у ЗСУ за контрактом. З 01.05.2014 року [PERSON] проходив службу на посаді головного сержанта взводу спостереження та технічних засобів розвідувальної роти 30-ї окремої механізованої бригади у складі військової частини польова пошта [NUMBER] , особовий склад якої входив в склад угрупування військ сектора С та виконував завдання на сході України в Донецькій області. 16.03.2015 року близько 15 год. 00 хв. під час виконання службового завдання на сході України по висуненню групи старшого сержанта [PERSON] та інших в\~район для\~ведення розвідки\~та пошуку\~місця для\~обладнання спостережного\~поста,\~який би\~забезпечував огляд\~належного пункту\~Гольшовський Донецької\~області та\~прилеглих до\~нього територій\~ рухаючись\~поблизу населеного\~пункту Семигір`я\~Донецької області,\~по польовій\~дорозі,\~транспортний засіб,\~на якому\~здійснювалось переміщення,\~підірвався на\~фугасі.\~ Відповідно\~до \~довідки про\~причину смерті\~від 23.03.2015\~року,\~свідоцтва про\~смерть від\~23.03.2015\~року встановлено,\~що \~старший сержант\~ [PERSON] \~загинув [INFO] внаслідок\~участі в\~Антитерористичній операції.Рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 20.09.2018 року у справі № 285/2676/18 встановлено факт загибелі [PERSON] внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України. Рішення суду не оскаржувалось та набрало законної сили. Внаслідок втрати чоловіка та батька своєї дитини вона відчуває безперервні, невгамовні душевні болі та страждання, втратила душевний спокій, постійно відчуває незахищеність та розчарування, дитина залишилась без батька, ніколи не матиме можливості відчути необхідної для повноцінного розвитку батьківської любові та уваги. Вважає, що розмір моральної шкоди встановлений з урахуванням характеру і обсягу завданих моральних страждань та з урахуванням практики Європейського суду з аналогічних питань, а тому просить позов задовольнити. В судове засідання учасники справи не прибули. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Позивач в заяві просила задовольнити позов у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві та заперечувала щодо ухвалення заочного рішення. Представник відповідача в судове засідання не прибув повторно, про день та час судового розгляду повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, відзив на позов не подав. За таких обставин,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-15 00:00:00

У серпні 2019 року акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі АТ КБ «ПриватБанк») звернулося до суду із зазначеним позовом, у якому просить стягнути з [PERSON] на користь банку заборгованість за кредитним договором б/н від 17.09.2010 року в розмірі 8000,00 грн. та судові витрати. В обґрунтування позову зазначає, що всупереч умов укладеного між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] кредитного договору від 17.09.2010 року (далі Кредитний договір), остання своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконувала, у зв`язку з чим, станом на 15.07.2019 року, у [PERSON] перед банком виникла заборгованість за кредитом в сумі 37713,34 грн., яку остання не погашає у добровільному порядку, що змусило банк звернутись до суду із зазначеним позовом. Представник позивача у судове засідання не прибув, подав письмову заяву, у якій зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить справу розглянути без його присутності, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не прибула повторно, про час і місце судового розгляду була повідомлена вчасно та належним чином, однак про причини неявки суду не повідомила, відзив проти позову та клопотань про розгляд справи за її відсутності та/або про відкладення розгляду справи не подавала. За таких обставин,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-05 00:00:00

У серпні 2019 року акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») звернулося до суду із зазначеним позовом, у якому просить стягнути з [PERSON] на користь банку заборгованість за кредитним договором б/н від 22.01.2013 року в розмірі 6200,00 грн. та судові витрати. В обґрунтування позову зазначає, що всупереч умов укладеного між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] кредитного договору від 22.01.2013 року (далі - Кредитний договір), останній своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконував, у зв`язку з чим, станом на 7.07.2019 року, у [PERSON] перед банком виникла заборгованість за кредитом в сумі 12696,51 грн., яку останній не погашає у добровільному порядку, що змусило банк звернутись до суду із зазначеним позовом. Представник позивача у судове засідання не прибув, подав письмову заяву, у якій зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить справу розглянути без його присутності, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не прибув повторно, про час і місце судового розгляду був повідомлений вчасно та належним чином, однак про причини неявки суду не повідомив, відзив проти позову та клопотань про розгляд справи за його відсутності та/або про відкладення розгляду справи не подавав. За таких обставин,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-02 00:00:00

У серпні 2019 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» звернулося до суду з позовною заявою до відповідача, [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги позивач мотивував тим, що 16.09.2010 [PERSON] підписав заяву № б/н про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», правонаступником якого є АТ КБ «ПРИВАТБАНК», відповідно до якої відповідач отримав кредитний ліміт у розмірі 1500.00 грн. Оскільки відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав та має заборгованість, позивач був змушений звернутися з відповідним позовом до суду та просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 11538 грн. 39 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 921 грн. 00 коп. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29.08.2019 відкрито провадження у даній справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. В судове засідання представник позивача не з`явився, в позові зазначив, що не заперечує щодо розгляду справи без його участі, позов просив задовольнити, не заперечуючи проти постановлення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надав, причини неявки не повідомив. Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-30 00:00:00

У серпні 2019 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» звернулося до суду з позовною заявою до відповідача, [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги позивач мотивував тим, що 26.07.2011 [PERSON] підписав заяву № б/н про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», правонаступником якого є АТ КБ «ПРИВАТБАНК», відповідно до якої відповідач отримав кредит на картковий рахунок у вигляді встановленого кредитного ліміту у розмірі 7000 грн. 00 коп. Оскільки відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав та має заборгованість, позивач був змушений звернутися з відповідним позовом до суду та просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 12341 грн. 02 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921 грн. 00 коп. Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.04.2020 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 1 ст.174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Згідно із частинами 1, 8 ст.279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Представник позивача направив до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутності, позовні вимоги підтримав, також подав заяви в яких просив ухвали ти по справі заочне рішення в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідач в судове засідання не з`явився. Про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду невідомі. У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За письмовою згодою позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України. Вивченням матеріалів встановлено, що дану справу можливо вирішити в спрощеному позовному провадження, враховуючи положення ст. ст.19,274 ЦПК України, оскільки з урахуванням предмету та підстав позову, обраного позивачем способу захисту вона відноситься до справ незначної складності. У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-06 00:00:00

У серпні 2019 року Акціонерне товариство «ОТП Банк» (надалі за текстом - позивач) звернувся до суду з даним позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач), про стягнення заборгованості, посилаючись на те, що 07.04.2018 року відповідач уклала з позивачем договір №2018510796, згідно з яким отримала кредит на споживчі цілі. Станом на 08.05.2019 року у відповідача виникла заборгованість за кредитом на загальну суму 23216,97 грн., яка складається з: 19266,09 грн. - заборгованості за тілом кредиту, 2 грн. - заборгованості за нарахованими відсотками, 3818 грн. - заборгованості за комісією. Оскільки кредитодавець може на власний розсуд вимагати від боржника будь яку частину суми заборгованості за кредитом, позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість всю суму заборгованості у розмірі 23216,97 грн. Ухвалою суду від 11.10.2019 року відкрито провадження у справі. Відповідач на призначені судові засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення судових повісток, причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не подав. За таких обставин,

Outcome: approved