Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-09 00:00:00

У серпні 2015 року позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив ухвалити рішення, яким частково скасувати наказ в.о. Голови правління ПрАТ «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» Бойчука В.М. № 1123 к від 30.07.2015 року щодо оголошення догани в.о. заступника голови правління з виробництва [PERSON] В обґрунтування позову вказує на те, що з дня свого призначення на посаду заступника голови правління з виробництва ПрАТ «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» і до сьогодні він систематично та сумлінно виконує обов'язки, які покладені на нього керівництвом підприємства та розпорядчими документами підприємства відповідно до його посадових обов'язків та повноважень. 26 червня 2015 року виконуючим обов'язки Голови правління було призначено Бойчука В.М. 30 липня наказом № 1123 к, за упущення в організації контролю за роботою та виконавчою дисципліною підлеглих позивачу, [PERSON], було оголошено догану через те, що 25.07.2015 року під час колійних випробувань тепловоза ЧМЕ 3-1651 відбувся нагрів правої букси 4-ї колісної пари, в результаті перевірки якості ремонту 4-го колісно-моторного блоку була виявлена вина працівників заводу у несправності буксового вузла. В той же час, згідно посадової інструкції позивача, до його обов'язків не входить здійснення контролю за виконанням ремонту блоків, вузлів та іншого. Контроль якостей деталей покладено на ряд інших структурних підрозділів. Тому позивач вважає, що ним не було допущено порушень трудової дисципліни та просить частково скасувати вищезазначений наказ в.о. Голови правління. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Позивач у судовому засіданні додатково пояснив, що він займає посаду заступника голови правління з виробництва, у нього в підпорядкуванні знаходиться близько 1300 чоловік, багато цехів та підрозділів, зокрема це зборочний цех, дизельний цех, колісно-тележечний цех та інші. Порушення яке було виявлено, сталося саме у колісно-тележечному цеху. В обґрунтування позову зазначив, що до його задач входить випуск технічно справної продукції заводу для її поставки замовникам. З метою виявлення недоліків у роботі тепловозів проводиться випробування та їх обкатка. Саме під час проведення випробувань тепловоза і було виявлено недоліки у роботі четвертої букси. Після виявлення недоліків, їх було виправлено. Цей тепловоз випробували вже тричі, і кожного разу під час випробувань виявлялися недоліки. Крім того зазначив, що усі механічні деталі та агрегати надходять до заводу через ВТК - відділ технічного контролю. У цьому відділі їх перевіряють на відповідність технічним нормам та стандартам, і тільки у разі їх належної якості передають до цехів, для встановлення цих деталей на тепловози. Встановлений на тепловоз ЧМЕ 3-1651 буксовий підшипник, в якому при випробуваннях виявилися недоліки, пройшов технічний контроль у ВТК. Враховуючи, що виявити недоліки у роботі тих чи інших агрегатів можливо лише при випробуваннях зазначив, що його вини в тому що сталося не має. Також пояснив, що він раніше ніколи не притягався до дисциплінарної відповідальності, догану йому не оголошували, це перший випадок. Пояснив, що після призначення на заводі нового керівництва, його посадова інструкція була змінена, і відтепер до його обов'язків входить лише розроблення положення про диспетчерську службу. Крім того, в.о. голови правління було винесено наказ, яким було визначено робоче місце [PERSON] його робочим кабінетом, та було заборонено перебувати у робочий час поза межами свого робочого місця, а його перебування в інших підрозділах вважати порушенням трудової дисципліни. Також суду пояснив, що 15 липня його було повідомлено про скорочення штату працівників заводу, його посада буде скорочена, та те що з 15 вересня 2015 року його буде звільнено з займаної посади. Враховуючи наведене просив позов задовольнити. Відповідач у судове засідання не з'явився, про день час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав суду заяву з проханням перенести розгляд справи у зв'язку з участю представників Відповідача у інших судових засіданнях в Господарському суду Львівської області та у Господарському суді Дніпропетровської області. З огляду на наведене суд вважає за необхідне зазначити наступне, що Відповідач вдруге просить перенести розгляд справи. Призначене на 27 серпня 2015 року судове засідання переносилося за клопотанням Відповідача на 10 вересня 2015 року. Згідно вимог ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд не приймає до уваги посилання Відповідача на неможливість участі його представників у розгляді даної справи, оскільки згідно доданої до клопотання Відповідача про перенесення розгляду справи копії ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 09.08.2015 року вбачається, що судове засідання щодо розгляду справи за позовом ПАТ «УКРЕНЕРГОРЕМОНТ» до ПАТ «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» про стягнення заборгованості за договором поставки (справа № 904/5705/15) призначене на 10 вересня 2015 року на 13 годину 15 хвилин, а розгляд даної цивільної справи призначений на 10 вересня 2015 року на 11 годину 00 хвилин, що, в свою чергу, надає можливість представникам Відповідача приймати участь у обох справах, оскільки вони призначені на різний час. Таким чином, враховуючи наведене, суд визнає причини неявки представників Відповідача неповажними, та розцінює їх як зловживання наданим процесуальним правами з метою затягування розгляду справи. Згідно ст. 169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Суд, вислухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши наявні докази у їх сукупності, встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] працює у Приватному акціонерному товаристві «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» з 22.08.2014 року. 09 жовтня 2014 року був переведений на посаду заступника голови правління з виробництва згідно наказу № 1980 к від 09.10.2014 року, що підтверджується копією трудової книжки серії [NUMBER] (а.с.13). Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з заходів стягнення: догана або звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Згідно наказу № 1123 к від 30.07.2015 року, Позивачу було оголошено догану за упущення в організації контролю за роботою та виконавчою дисципліною підлеглих працівників (а.с. 9). Підставою для наказу став протокол засідання комісії ПДКК по питанню виходу з ладу буксового вузла 4-ї колісної пари тепловоза ЧМЕ3 № 1651 під час виконання колійних випробувань від 29.07.2015 року, відповідно до якого було відмічено, що в колісно-тележечному цеху упущений контроль за роботою виконавців та було постановлено притягнути до дисциплінарної відповідальності згідно КЗпП та оголосити догану в.о. заступника голови правління з виробництва [PERSON] та начальнику колісно-тележного цеху [PERSON] (а.с. 10-12). Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебуванням його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з'ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, попередня робота працівника, тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов'язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Отже, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни. При цьому, закон вимагає, аби факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. Крім цього при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов'язків. Таким чином, керівник установи або уповноважений ним орган має право вимагати від працівника виконання лише тих трудових обов'язків, які обумовлені між ними і застосовувати дисциплінарну відповідальність за вчинення працівником проступку, тобто не просто за виявлення факту порушення трудової дисципліни, а за наявності встановленої особи працівника, яка порушила трудові обов'язки, її вини, характеру порушення трудової дисципліни, шкідливих наслідків виявленого правопорушення, встановлення причинного зв'язку між правопорушенням та шкідливими наслідками. Аналізуючи оскаржуваний наказ № 1123 к від 30.07.2015 року в частині накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, суд приходить до переконання, що такий не відповідає зазначеним вище нормам законодавства, оскільки в ньому відсутні посилання на конкретні обставини вчинення порушення трудової дисципліни, час його вчинення та час виявлення, відсутній склад дисциплінарного правопорушення. Судом встановлено, що згідно пункт у 2.7 посадової інструкції заступника директора по виробництву (ДИП 15-62/01-2012 затвердженою головою правління ПАТ «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» 13.04.2012 року) до посадових обов'язків заступника директора по виробництву дійсно входять обов'язки, щодо контролю роботи та стану трудової та виконавчої дисципліни підлеглих йому структурних підрозділів (а.с. 2-7). Водночас, суд вважає доведеними та погоджується з доводами Позивача, що будь-яких фактів та доказів неналежного виконання позивачем службових обов'язків оскаржуваний наказ не містить. Також, в ньому не конкретизовано про який випадок упущення в організації контролю за роботою та виконавчою дисципліною підлеглих працівників йде мова, і якими посадовими особами Приватного акціонерного товариства «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» з числа підлеглих Позивачу було допущено неналежне виконання посадових обов'язків, яке залишилося без належного реагування з його боку. Суд зазначає, що загальна дисциплінарна відповідальність наступає за КЗпП України (ст. 147-152). Підставою дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, склад якого включає суб'єкт, суб'єктивну сторону, об'єкт і об'єктивну сторону. За відсутності складу дисциплінарного проступку в діях працівника - не можна застосовувати дисциплінарне стягнення. Як вбачається із наказу про оголошення догани позивачу та протоколу засідання комісії ПДКК, в них не міститься жодних доказів того, що у ситуації несправності правого буксового вузла 4-ї КМБ тепловоза ЧМЕ3-1651, при виконанні колійних випробувань, є вина саме позивача [PERSON], відсутні посилання на конкретні обставини вчинення порушення трудової дисципліни, час його вчинення та час виявлення, тобто відсутні обов'язкові елементи складу дисциплінарного правопорушення. Згідно положень ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Відповідачем зазначені положення закону були не дотримані, тому що у Позивача не було відібрано пояснень, щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що Відповідачем було порушено порядок накладення дисциплінарного стягнення та не дотримано правила норми статті 149 КЗпП України при вирішенні питання щодо накладення на позивача стягнення у вигляді догани. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Відповідачем при обрані види стягнення не було враховано обставин, за яких були виявлені порушення, та попередню роботу Позивача, який жодного разу не притягувався до дисциплінарної відповідальності, а сумлінно та якісно виконував покладені на нього обов'язки. Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на той факт, що оскільки недоліки у роботі та несправності правого буксового вузла 4-ї КМБ тепловоза ЧМЕ 3-1651 були виявлені саме при проведенні випробувань, метою проведення яких і є виявлення недоліків у роботі тих чи інших вузлів та агрегатів, аби унеможливити випуск неякісної продукції, підстав для застосування до Позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани не має, тому що етап випробувань є обов'язковим елементом усього технологічного процесу виробництва тепловозів. Отже, враховуючи вищевикладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи суд приходить до висновку, що Відповідач необґрунтовано та з неповним з'ясуванням всіх обставин притягнув Позивача до дисциплінарної відповідальності, а тому позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, тому з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір у розмірі 243,60 грн. На підставі ст.ст. 139, 147-152 КЗпП України та

Outcome: approved