Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-15 00:00:00

У січні 2011 року Публічне акціонерне товариство «Київенерго» (надалі - Позивач, ПАТ «Київенерго») звернулося до суду з позовом до [PERSON] (надалі - Відповідач) про стягнення збитків за актом порушень Правил користування електричною енергією для населення. В своїх позовних вимогах просили стягнути на користь ПАТ «Київенерго» з [PERSON] суму заборгованості у розмірі 56 816,85 грн. боргу за актом та стягнути судові витрати пов'язані з розглядом справи. В судовому засіданні представник позивача за дорученням позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Відповідач в судовому засіданні проти позову заперечував та просив у задоволені позову відмовити у повному обсязі. Вислухавши пояснення представника позивача, заперечення відповідача, вивчивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини і визначені їм правовідносини. [PERSON], що мешкає за адресою: [ADDRESS], є споживачем електричної енергії, яку постачає йому позивач. Відповідач є власником особового рахунку відкритого за даною адресою. Відповідно до ст. 3 Правил користування електричною енергією для населення споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки Відповідно до п. п. 19, 20, 21 Правил користування електричною енергією затвердженних Постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357 (далі Правила) розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Іншими словами, кількість спожитої енергії має щомісяця визначатися самостійно боржником за фактичними показаннями приладу обліку електроенергії. Як зазначається у п. 7 Правил,для споживача електроенергії новий наймач (власник) квартири або іншого об'єкта повинен звернутися до енергопосточальника для укладення договору про користування електричною енергією. Жодних звернень до Позивача щодо укладання відповідного договору від Відповідача не надходило. Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 Правил), а також, відповідно до Методики обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. 18 травня 2013 року за адресою відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено факт порушення ПКЕЕН: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопосточальника, з метою облікового споживання електроенергії. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення ПКЕЕН від 18.05.2013 р. № 22572, який був підписаний трьома представниками енергопостачальної компанії та споживачем (а.с. 11). Один примірник був вручений споживачу. 12 червня 2013 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. Відповідач на засідання комісії не з'явився, на засіданні комісії було встановлено, що акт № 22572 від 18.05.2013 р. складено правомірно (а.с. 23). Відповідно до п. 3.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за формулою 2.7 проведено розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН на суму 58 816,56 грн. (а.с. 22). Позивач направив Відповідачу лист-попередження № 334 від 12.06.2013 р. в якому було вказано рішення Комісії щодо розгляду його Акту порушення ПКЕЕН. В свою чергу Відповідач написав заяву про реструктуризацію боргу на 12 місяців. Так, 10 вересня 2013 року між Позивачем та Відповідачем була укладена угода про розстрочення сплати заборгованості, відповідно до якої Відповідач повинен сплатити заборгованість за актом порушення ПКЕЕН у розмірі 58 816,85 грн. на протязі 12 місяців рівними частинами щомісячно (а.с. 26). Проте, Відповідачем умови угоди не виконується. Так, станом на 01 вересня 2014 року сума заборгованості за актом порушення ПКЕЕН № 22572 складає 56 816,85 грн. Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. У відповідності до ст. 530 ЦК України якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Приписами статті 614 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини, якщо інше не встановлено договором або законом. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання. Як вбачається з матеріалів справи, зобов'язання не виконані з вини Відповідача, тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Крім того, оскільки позов задовольняється, то відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України з Відповідача необхідно стягнути на користь Позивача судовий збір в розмірі 243,60 грн.

Outcome: approved