Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-05 00:00:00

У січні 2020 року позивач звернувся до суду із позовом до відповідача, згідно вимог якого [PERSON] просить продовжити на два місяці строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті його батька [PERSON] . Мотивуючи позов [PERSON] вказав на ту обставину, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить 3/4 (три четвертих) частки квартири [ADDRESS] . Позивач являється єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Проте у встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із сімейними обставинами, що і послугувало підставою для звернення до суду. Ухвалою судді від 27 січня 2020 року у справі відкрито провадження та вирішено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження. 28.02.2020 до суду надійшов відзив Київської міської ради зі змісту якого вбачається, що представник просить прийняте рішення згідно норм чинного законодавства та слухати справу у його відсутність. 06.07.2020 позивач подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, вимоги підтримав та просив задовольнити. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, з урахуванням відзиву відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі рішення та задоволення позовних вимог. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ст. 16 ЦК Україна кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. [INFO] помер [PERSON] , який являється батьком [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить 3/4 (три четвертих) частки квартири [ADDRESS] . Позивачем є єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. 13.12.2019 до Шостої київської державної нотаріальної контори звернувся [PERSON] з заявою про прийняття спадщини та видачу йому свідоцтва про право на прийняття спадщини та видачу йому свідоцтва про право на спадщину після смерті батька [PERSON] , [INFO] . Проте рішенням від 13.12.2019 державного нотаріуса Шостої київської державної нотаріальної контори Дашко Ю.О. відмовлено у вчинені нотаріальної дії внаслідок того, що спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини. Обґрунтовуючи поважність пропуску позивач вказує, що [INFO] померла мати [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входила 1/2 (одна друга) частки квартири [ADDRESS] . Інша 1/2 (одна друга) частки вказаної квартири належала батькові. Зазначена квартира належала батькам позивача на підставі договору купівлі-продажу нерухомості від 12 березня 1996р. У встановлений законом шестимісячний строк позивач з батьком звернулися до Шостої Київської нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини. Проте, з незрозумілих обставин, видача свідоцтв про право на спадщину за законом постійно затягувалось.? Лише після смерті батька, позивач, [INFO] , зміг отримати від Шостої Київської державної нотаріальної контори свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/4 (одну четверту) частки квартири [ADDRESS] , проте на іншу 1/4 (одну четверту) частки квартири батько позивача у зв`язку із смертю свідоцтво так і не отримав. Наряду з вказаним, з пояснень позивача вбачається, що останні роки він постійно проживав із батьком, оскільки він останні роки самостійно не міг про себе турбуватись і забезпечувати себе. Факт його проживання у вищезазначеній квартирі підтверджується Актом ЖЕД «Липкижитлосервіс» від 15 січня 2020р. Статтею 1268 Цивільного кодексу України передбачено право спадкоємця за законом чи заповітом прийняти спадщину або відмовитись від її прийняття. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, яка відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття якої встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України). Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, якими є тривалий час витрачений на отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, хвороба батька та ряд інших сімейних обставин, і тому він був позбавлений можливості вчасно звернутись до нотаріальної контори з метою прийняття спадщини. Відтак позивач пропустив строк для звернення з заявою про прийняття спадщини з поважної причини і позов підлягає задоволенню. На підставі встановлених судом обставин, що мають юридичне значення у справі,

Outcome: approved