Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-19 00:00:00

У серпні 2017 року позивач звернувся до суду із позовом про стягнення з відповідачів завданої матеріальної шкоди у розмірі 18131,00 грн., відшкодування моральної шкоди у розмірі 3000 грн., стягнення з відповідачів судових витрат. В обгрунтування означених позовних вимог, позивач вказує, що він є власником квартири [ADDRESS]. З вини відповідачів, власників квартири 17, яка знаходиться поверхом вище, було затоплено житло позивача, внаслідок чого завдано їм матеріальної та моральної шкоди. 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон, яким внесено зміни до Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2004 р., №№ 40-42, ст. 492), шляхом викладення його в новій редакції. Згідно п.9 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України (редакції 03.10.2017) справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. З урахуванням харектеру спірних відносин, ціни позову та способу захисту права обраного позивачами встановлено, що дану справу можливо вирішити в спрощеному позовному провадженні. У судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] вимоги позовної заяви підтримали, просили задовольнити. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог заперечував, підтримуючи викладені у відзиві [PERSON] обставини. В судовому засіданні представник третої особи КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» не з'явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним, причини неявки суду не відомі. З урахуванням положень ст.ст. 19, 274 ЦПК України, суд визнав за можливе вирішити даний спір в спрощеному позовному провадженні, оскільки зважаючи на предмет та підстави позовної заяви, обраного позивачем способу захисту вона відноситься до справ незначної складності. Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником1/2 частки квартири за адресою: [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.02.2014 року. 17.10.2016 року відбулося залиття квартири № 13 вищезазначеного будинку з квартири, що знаходиться поверхом вище з квартири № 17, власником якої є відповідачі. Відповідно до Акту про залиття, аварії, що трапилося на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) ЖЕД «Печерськжитло» складеного 01.12.2016 р., що 17.10.2016 року залиття квартири № 13 сталося внаслідок того, що лопнув штучний шланг до труб ХВП та сталось з вини мешканців квартири № 17. Та під час даного обстеження встановлені пошкоження у житловій кімнаті, а саме: стеля - 12 м2, стіна - 6 м2, підлога - 8 м2, на кухні пошкоджено: стеля - 4 м2, стіна - 3 м2, стіна - 3 м2. Відповідно до звіту № 42/17, проведеного фізичною особою-підприємцем «[PERSON]» розмір майнової шкоди, який завдано позивачу в результаті залиття квартири [ADDRESS] станом на день складання звіту становить 16 631,00 грн. При цьому, за проведення даного експертного дослідження позивачами було сплачено 1500,00 грн. Частиною першою статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно ч. 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Вдаючись в аналіз даних положень закону, для покладення на особу відповідальності за заподіяння майнової та моральної шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов'язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв'язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди. Таким чином, деліктна відповідальність настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Оскільки, в судовому засіданні та у запереченнях сторони відповідача, останнім не заперечувався факт залиття квартири, а лише вказувалось на невідповідності причин такого залиття, проте доказів на підтвердження своєї позиції надано не було, а відтак суд приходить до висновку про доведення обставин на які має місце посилання позивача. За наведених обставин, підлягають задоволенню позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди в розмірі 18131,00 грн. Відповідно до ст. 47 ЦПК України, здатність особи здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття. Так, [PERSON], народився [INFO], тобто останній недосяг віку з якого може наступати цивільна відповідальність особи, та законним представником якого, є його батько, [PERSON]. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до роз'яснень, викладених у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Отже, моральна шкода відшкодовується тільки у разі встановлення вини особи, яка її завдала. Враховуючи душевні страждання власника майна спричиненних залиттям його квартири, засад співмірності, розумності та справедливості, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на його користь 1500,00 грн. у відшкодування моральної шкоди. За правилами ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача судовий збір в дохід держави, оскільки задоволенно позов, позивача якого звільнено від сплати судового збору. На підставі викладеного та

Outcome: partial