Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-24 00:00:00

У січні 2019 року позивач звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з даним позовом. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 25 січня 2019 року зазначена цивільна справа направлена за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва. Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2019 року вказані матеріали цивільної справи було передано для розгляду судді Піхур О.В. Ухвалою судді Шевченківського районного від 10 квітня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що їй належить на праві спільної часткової власності квартира [ADDRESS] загальною площею 51,6 м2. 06.12.2012 року квартиру [PERSON] було залито водою з вини [PERSON] , яка є власником [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище над квартирою [PERSON], в результаті чого частина стелі, стіни кімнати, стіни зі сторони ванної кімнати, коридор були залити водою та залишились плями. В зв`язку з тим, що квартира [PERSON] була залита водою, вона звернулась до Житлово експлуатаційної контори «Ярославська» з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття квартири з вини [PERSON] Цією комісією було складено відповідний акт. 15.07.2018 року квартиру [PERSON] знову було залито водою з вини [PERSON] , в результаті чого частина стелі та стіни на кухні, стіни кімнати, стіни зі сторони ванної кімнати, коридор були залити водою та залишились мокрі плями на стелі на стіні зі сторони кухні. [PERSON] звернулась до Науково-технічного підприємства «Український центр нерухомого майна» з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття квартири позивачів з вини відповідача. Цією комісією також було складено відповідний акт. Таким чином, з наведених вище обставин випливає, що квартиру [PERSON] неодноразово заливало водою з квартири, яка знаходиться поверхом вище, тобто з квартири [ADDRESS] . Крім того, вказаними вище актами про залиття квартири також встановлено, що затоплення квартири відбувалось з вини [PERSON] , оскільки джерело протікання води до квартири позивачів мало початок саме з квартири відповідачки. Тому позивач просить суд стягнути зі [PERSON] на користь [PERSON] заподіяну їй матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири, у розмірі 35 000,00 грн., що складає вартість виконання ремонтно-відновлювальних робіт оздоблення пошкодженої квартири, стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] за заподіяну їй моральну шкоду в розмірі 50 000,00 грн., судові витрати в розмірі судового збору (704,00 грн.), проведення незалежної оцінки (2 500,00 грн.) стягнути зі [PERSON] .. У судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали, просили суд задовольнити позов у повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про місце, дату та час судового розгляду була належним чином повідомлена, про причини неявки суд не повідомила, до суду подала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що акти про залиття квартири від 06.12.2012 р. та від 15.07.2018 року не можуть бути належними доказами у справі на підтвердження факту залиття. Також зазначає, що позивач просить суд стягнути з відповідача заподіяну матеріальну шкоду у розмірі 35 000, 00 грн. що складає вартість ремонтно-відновлювальних робіт, яка є необґрунтована, оскільки відповідно до звіту про оцінку майна від 20.09.2018 року вартість майна становить 15 475, 00 грн. Відповідач звертає увагу на те, що позивачем не надано доказів якими обґрунтовувався б розмір моральної шкоди у сумі в 50 000 грн. Також зазначила, що відповідно до акту від 06.12.2012 року строк позовної давності сплинув. У задоволенні позову просила відмовити повністю. У судовому засіданні представник відповідача підтвердила, що власником кв. [ADDRESS] є відповідач, проти позову заперечувала, просила відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Суд, вислухавши пояснення позивача, представника позивача, представника відповідача та всебічно дослідивши надані докази, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступних підстав. Суд встановив, що квартира [ADDRESS] , загальною площею 51,6 м2 на праві спільної часткової власності належить [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло. Відповідно до актів КП ЖЕК «Ярославська» від 06.12.2012 року та 15.07.2018 року в квартирі позивача сталося залиття з вини [PERSON] , яка є власником [ADDRESS], розташованої поверхом вище над квартирою [PERSON]. На замовлення [PERSON] ПП «Аверті» було здійснено оцінку майнового збитку, що завданий [PERSON] та [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] від 18.09.2018 р. Відповідно до висновку про вартість майна складеного ПП «Аверті» від 18.09.2018 року, [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] було завдано збитку на суму 15 475 грн. Представником позивача 24.10.2018р. було надіслано поштою до [PERSON] вимогу відшкодувати вартість пошкодженого майна, моральну шкоду, витрати на ремонт та відшкодувати вартість проведеної незалежної оцінки. У відповіді на цю вимогу від 28.10.2018р. [PERSON] запропонувала позивачеві зробити ремонт у квартирі № 1 за рахунок відповідача. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, а тому збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). У відповідності до ч.1 ст.1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілим, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ст. 81 ЦПК України). Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Суд, заслухавши пояснення сторін, повно, об`єктивно та всебічно дослідивши матеріали справи встановив, що квартиру [ADDRESS] було залито водою з вини відповідача (власника квартири [ADDRESS] ), тому суд вирішив стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] суму заподіяної майнової шкоди, у відповідності з наданим до справи звітом про оцінку майна, в розмірі 15475,00 грн. До суду не було подано належних доказів які б підтверджували завдану моральну шкоду позивачеві на суму 50 000 грн., тому суд, виходячи з наданих до справи доказів, врахуванням характеру правопорушення, та давності його вчинення, суд вирішив стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] суму заподіяної моральної шкоди в розмірі 3000,00 грн. У задоволенні позовної вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача коштів сплачених за проведення незалежної оцінки у сумі 2 500, 00 грн. відмовити, оскільки позивачем не надано доказу сплати цієї суми. В порядку ст.141 ЦПК України, з урахуванням задоволення позову, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 768,40 грн.

Outcome: partial