Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-16 00:00:00

У серпні 2019 року [PERSON] (далі - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради (далі - відповідач), третя особа: Головне управління юстиції в м.Києві (далі - третя особа), в якому просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної після смерті [INFO] [PERSON] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер [PERSON] , який являється батьком [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишається спадщина у вигляді нерухомого майна в м. Києві. Позич [PERSON] є єдиним спадкоємцем першої черги [PERSON] , однак у встановлений законом 6-місячний строк для прийняття спадщини він звернутись не встиг у зв`язку з постійними відрядженнями до інших міст та країн, оскільки він працює тренером - викладачем в Дитячо-юнацькій спортивній школі з академічного веслування «СЛАВУТИЧ». 07 серпня 2019 року державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори виніс постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] , на підставі того, що позивачем пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Враховуючи поважність пропуску шести місячного строку на прийняття спадщини (у зв`язку з відрядженням), позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Відповідач та третя особа у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, відповідач про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позовну заяву не надав, а представник третьої особи у поданих поясненнях просив розглянути справу за його відсутності. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України). За умовами ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Осаулова А.А. від 22.08.2019 року відкрито провадження по цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 28.11.2019 року закрито підготовче провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, вислухавши представника позивача, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно зі статтями 12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Судом встановлені та підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами наступні факти. [INFO] помер [PERSON] (а.с. 11). Померлий [PERSON] який являється батьком [PERSON] . До складу спадщини померлої входить квартира [ADDRESS] , що належить [PERSON] на підстав нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу квартири від 21.05.1998 року (а.с.27-28). Згідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За умовами ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Вимогами статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Враховуючи встановлені судом обставини судом прийшов до висновку, що у позивача виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування за законом на майно після смерті [PERSON] . Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно до статті 1271 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] 07.08.2019 року звернувся до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом на квартира [ADDRESS] . У той же час, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07.08.2019 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 12). Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначив про поважність причин пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з постійними відрядженнями до інших міст та країн, оскільки він працює тренером - викладачем в Дитячо-юнацькій спортивній школі з академічного веслування «СЛАВУТИЧ». Відповідно до Наказу № 35 від 14.12.2018 року про участь спортсменів ДЮСІП «Славутич» у НТЗ з загальної фізичної підготовки, направлено у відрядження спортсменів разом з тренером [PERSON] до м. Берегове для участі у навчально-тренувальному зборі з загальної фізичної підготовки з 20.12.2018р. по 22.01.2019 р. (а.с. 13). 23 січня 2019 року Наказом № 2 було вирішено відправити у відрядження для участі в Чемпіонаті Європи з веслування на ергометрах спортсменів та їх тренера-викладача [PERSON] у період з 24 по 28 січня 2019 року (а.с. 14). 23 січня 2019 року Наказом №2/2 про участь спортсменів ДЮСІП «Славутич» у НТЗ до чемпіонату України з академічного веслування на ергометрах відправлено у відрядження спортсменів та тренера-викладача [PERSON]. до м. Миколаїв з 29 січня по 07 лютого 2019 р. (а.с. 15). 05 лютого 2019 року Наказом № 2/1 про відрядження до м. Миколаїв для участі у Чемпіонаті України з академічного веслування на ергометрах, направлено спортивну команду разом з тренером-викладачем [PERSON]. до м. Миколаїв в період 08 по 09 лютого 2019 р. для участі у Чемпіонаті України з академічного веслування на ергометрах (а.с. 16) 07 лютого 2019 року Наказом №2/7 про участь спортсменів ДЮСШ «Славутич» у НТЗ до чемпіонату України з академічного веслування на ергометрах серед юніорів, направлено у відрядження спортсменів та тренера-викладача [PERSON] . до м. Харкова з 11 по 14 лютого 2019 р. (а.с. 17) 15 лютого 2019 року Наказом № 3/1 про участь спортсменів ДЮСШ «Славутич» у НТЗ до Регати пам`яті президента [PERSON] направлено у відрядження спортсменів та тренера-викладача [PERSON]. до м. Херсон з 19.02 по 10.04.2019 р. (а.с. 18). 05 квітня 2019 року Наказом № 9 про участь спортсменів ДЮСШ «Славутич» у Регаті пам`яті президента [PERSON] , направлено у відрядження спортсменів та тренера [PERSON] до м. Олешки (Херсонська обл..) з 11.04 по 13.04.2019 року (а.с. 19). 11 квітня 2019 року Наказом №9/1 про участь спортсменів ДЮСШ «Славутич» у НТЗ до Кубку України з веслування академічного серед юніорів, направлено у відрядження студентів та тренера - викладача [PERSON]. до м. Дніпро з 15.04 по 22.04.2019 року (а.с. 20). 23 квітня 2019 року Наказом № 10/1 про участь спортсменів ДЮСШ «Славутич» у НТЗ до Кубку України пам`яті бійця «Небестної сотні» Героя України В. Швеця, направлено у відрядження згідно з планом календарем спортивно-масових заходів на 2019 рік спортсменів та тренера-викладача [PERSON] , до м. Дніпро з 27.04. по 07.05.2019 року (а.с. 21). 06 травня 2019 року Наказом № 11 про участь спортсменів ДЮСШ «Славутич» у Кубку України з академічного веслування, направлено у відрядження студентів та тренера-викладача [PERSON] . до м. Дніпро з 08.05 по 12.05.2019 року (а.с. 22). 08 травня 2019 року Наказом № 11/2 про участь спортсменів ДЮСШ «Славутич» у НТЗ до чемпіонату України серед молоді, направлено у відрядження згідно з планом календарем спортивно-масових заходів на 2019 рік спортсменів та тренера-викладача [PERSON]. до м. Дніпро з 13.05 по 02.06.2019 року (а.с. 24). 03 червня 2019 року Наказам №14/2 про участь спортсменів ДЮСШ «Славутич» у НТЗ до особистого чемпіонату України, направлено у відрядження згідно з планом календарем спортивно-масових заходів на 2019 рік спортсменів та тренера-викладача [PERSON]. до м. Дніпро з 06.06 по 20.06.2019 р. (а.с. 23). 14 червня 2019 року Наказом №15 про проведення навчально-тренувального Збору по підготовці до Чемпіонату України серед юнаків та дівчат, проходились навчально-тренувальні збори для учасників команди спортивного веслування у складі 49 осіб та тренера-викладача [PERSON]. з 25.06. по 09.07.2019 року (а.с. 25). Таким чином, син померлого не мав фізичної можливості звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, оскільки весь час працював та був у відряджені. Згідно частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого. Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди. На підставі викладеного,

Outcome: approved