Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-09 00:00:00

У січні 2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства «Київпастранс» (далі КП «Київпастранс») про визнання незаконним та скасування наказу про дисциплінарне стягнення. Позовна заява мотивована тим, що з 2005 року він працює на посаді водія тролейбусу Куренівського тролейбусного ремонтно-експлуатаційного депо КП «Київпастранс». 23 жовтня 2019 року наказом виконуючого обов`язки директора Куренівського тролейбусного ремонтно-експлуатаційного депо № 158 «Про застосування дисциплінарного стягнення» йому було оголошено догану за порушення трудової дисципліни (прогул без поважних причин 22 вересня 2019 року). Колективним договором КП «Київпастранс» на 2018-2020 роки, укладеного 18 липня 2018 року на конференції трудового колективу та зареєстрованого 09 серпня 2018 року Подільською районною в м. Києві державною адміністрацією, передбачено встановлення для працівників підприємства п`ятиденний (40-кодинний) робочий тиждень з двома вихідними. Вказував, що трудову дисципліну не порушував, а застосування до нього дисциплінарного стягнення є безпідставним та незаконним, так як 22 вересня 2019 року у нього був вихідний день, згідно з нарядом на вересень 2019 року. Також зазначав, що накладення дисціплінарного стягнення відбулося з порушенням порядку, передбаченого трудовим законодавством, оскільки від нього не відбиралися письмові пояснення, а також відповідач не звертався до профспілкового організації, головою якої є він. Ураховуючи наведене, [PERSON] просив суд визнати незаконним та скасувати пункт 1.1 наказу виконуючого обов`язки директора Куренівського тролейбусного ремонтно-експлуатаційного депо від 23 жовтня 2019 року №158 «Про застосування дисциплінарного стягнення» у вигляді оголошення йому догани за порушення трудової дисципліни. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. від 27 січня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження. 11 березня 2020 року від відповідача до суду надійшов відзив на позов у якому зазначено, що позовні вимоги не визнає, просить відмовити у задоволенні позову. На обґрунтування зазначено, що особливості регулювання часу і часу відпочинку водіїв трамвая та тролейбуса на підприємствах міського електричного транспорту встановлюється «Положенням про робочий час і час відпочинку водіїв трамвая та тролейбуса», затвердженого наказом Міністерства інфраструктури України від 15 вересня 2014 року № 444. Відповідно до наряду водіїв маршруту № 44 на вересень у позивача 22 вересня 2019 року був робочий день. Проте, останній не вийшов на роботу, завчасно не повідомив про свою відсутність, чим порушив трудову дисципліну. Подання про застосування дисциплінарного стягнення було направлено до вільної профспілки залізничників України. 11 березня 2020 року від [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив у якій зазначено, що відповідно пункту 2,2 «Положення про робочий час і час відпочинку водіїв трамвая та тролейбуса», затвердженого наказом Міністерства інфраструктури України від 15 вересня 2014 року № 444 нормальна тривалість робочого часу водіїв не може перевищувати 40 годин на тиждень. Графік роботи (змінності) повинен забезпечувати повне використання місячної норми робочого часу кожному водієві. Зазначає, що порушення трудової дисципліни не було. У судовому засідання позивач позов підтримав за викладеними у ньому обставинами та просив його задовольнити. Представник відповідача позов не визнала та просила відмовити у його задоволенні. Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено наступне. З 2005 року [PERSON] працює на посаді водія тролейбусу Куренівського тролейбусного ремонтно-експлуатаційного депо КП «Київпастранс» (а. с. 9-14). Відповідно до пункту 1.1 наказу виконуючого директора Куренівського тролейбусного ремонтно-експлуатаційного депо від 23 жовтня 2019 року №158 «Про застосування дисциплінарного стягнення» [PERSON] оголошено догану за порушення трудової дисципліни (прогул без поважних причин 22 вересня 2019 року). Статтею 139 КЗпП України встановлено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до статті 147 КЗпП України визначено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Системний аналіз діючих норм трудового законодавства дає можливість зробити висновок, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення є дисциплінарний проступок, під яким розуміється протиправне, винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків, що випливають із нормативно-правових та інших актів у сфері праці, колективного і трудового договорів. Необхідною умовою для накладення стягнення є вина працівника, наявність якої має бути обов`язково доведена роботодавцем. Строк та порядок застосування дисциплінарних стягнень регламентовано статтями 148, 149 КЗпП України. У пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» судам роз`яснено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Із спірного наказу вбачається, що підставами для застосування дисциплінарного стягнення до [PERSON] є службова записка начальника ВЕ Степанової Н. В. від 30 вересня 2019 року, копія наряду роботи водіїв маршруту № 44 на вересень 2019 року, акт про відмову надати письмове пояснення водієм тролейбуса [PERSON] від 30 вересня 2019 року. Відповідно до пункту 5.2 «Положення про робочий час і час відпочинку водіїв трамвая та тролейбуса», затвердженого наказом Міністерства інфраструктури України 15 вересня 2014 року № 444, у разі підсумованого обліку робочого часу норма робочого часу за обліковий період визначається шляхом множення норми тривалості робочого часу, що встановлена законодавством для водіїв, на кількість робочих днів за календарем п`ятиденного робочого тижня, що припадають на обліковий період, з урахуванням її скорочення напередодні святкових, неробочих і вихідних днів. Відповідно до пункту 4.3 2 «Положення про робочий часі час відпочинку водіїв трамвая та тролейбуса», затвердженого наказом Міністерства інфраструктури України 15 вересня 2014 року № 444, водіям можуть надаватися два суміжні вихідні дні, які використовуються після щоденного (міжзмінного) відпочинку. Тривалість безперервного відпочинку має бути в межах 42 годин, але не менше 24 годин. При цьому середня тривалість цього відпочинку за обліковий період має бути не менше 42 годин. Колективним договором КП «Київпастранс» на 2018-2020 роки, пунктом 3.2 розділу 3 передбачено встановлення для працівників підприємства п`ятиденний, 40-годинний робочий тиждень з двома вихідними днями. Згідно з пунктом 7.4.12 статуту КП «Київпастранс» генеральний директор в межах своїх повноважень застосовує заходи заохочення та накладає стягнення. Пунктом 7.4.11 зазначеного статуту передбачено, що генеральний директор в межах своєї компетенції видає накази та дає доручення, організовує та перевіряє їх виконання, затверджує документи, які регламентують внутрішній порядок та господарську діяльність підприємства. У матеріалах справи міститься акт від 30 вересня 2019 року, складений заступником директора з експлуатації Якименком П.П. , начальником відділу правової роботи Ждановим А.Ю. начальником відділу з експлуатації Степановою Н.В. , провідним інженером з експлуатації Цимбаліст С.О. про відмову надати письмові пояснення водієм тролейбусу [PERSON] щодо неявки на роботу 17 вересня 2019 року (а. с. 49). Разом з тим, у матеріалах справи відсутні будь які письмові підтвердження того, що до позивача зверталися з вимогою надати письмові пояснення у зв`язку з його притягненням до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до частини другої статті 252 КЗпП України зміна умов трудового договору, оплата праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. Як вбачається з письмових матеріалів справи, такого рішення щодо позивача профспілковим комітетом не приймалося. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, у чому саме полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядження) і повідомляється працівникові під розписку. Так, адміністрацією КП «Київпастранс» не доведено наявності складу дисциплінарного проступку у діях або бездіяльності, зокрема, вини причинно-наслідкового зв`язку між порушенням трудових обов`язків і шкідливими наслідками, які спричинило або могло спричинити це порушення. Наказ не містить посилання на норму закону, яку порушено, внаслідок чого особа притягується до дисциплінарної відповідальності. Таким чином, обставини, на які вказує позивач, як підставу для задоволення позову, а саме, що відповідачем було порушено процедуру притягнення його до відповідальності, суд вважає обґрунтованими. Крім того, відповідачем не надано жодного доказу про те, що він звертався до органу первинної профспілкової організації членом якої є позивач для встановлення для нього шестиденного робочого тижня, що передбачено статтями 50-52 КЗпП України та не надано будь якого документу, який би регламентував порядок складання нарядів та позначення символів у ньому. Згідно положень статей 76, 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Проаналізувавши та оцінивши зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] про визнання незаконним та скасування наказу про дисциплінарне стягнення є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Суд вирішує питання про розподіл судових витрат на підставі частини першої статті 141 ЦПК України, відповідно до якої з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 840 грн 80 коп.

Outcome: approved