Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-28 00:00:00

У серпні 2015 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], третя особа [PERSON], провстановлення порядку користування квартирою. В обґрунтування позову [PERSON] посилається на те, що є наймачем квартири [ADDRESS], яка складається з трьох житлових кімнат площею 16,8 кв. м, 18,3 кв. м, 12,9 кв. м, коридору площею 8,2 кв. м, кухні площею 7, 3 кв. м, ванної кімнати площею 2,2 кв. м та вбиральні, площею 1,1 кв. м, а всього загальною площею 16,8 кв. м. Разом з ним у цій квартирі зареєстровані та проживають його дружина - [PERSON] та сестра -[PERSON] Оскільки [PERSON] чинить йому та його дружині перешкоди в користуванні спірною квартирою, [PERSON] просить суд встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] та виділити у спільне користування йому та [PERSON] житлові кімнати площею 16,8 кв. м та 18,3 кв. м, а [PERSON] у користування житлову кімнату площею 12,9 кв. м., коридор, кухню, ванну кімнату, вбиральню залишити в спільному користуванні. У судовому засіданні позивач та його представник, а також третя особа позов підтримали, позовні вимоги просили задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позовні заяві. Відповідачка та її представники проти задоволення позову заперечували, посилаючись на його необґрунтованість. Заслухавши пояснення учасників процесу, показання свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного. Судом установлено, що відповідно до відповідно до довідки за формою № 3, виданої 05.08.2015 року КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», у квартирі [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] та [PERSON] (а.с. 6). Як вбачається з технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] вона складається з 3-х кімнат житловою площею 48.0 кв. м, у тому числі 1-а кімната 12,9 кв. м, 2-а кімната 18,3 кв. м, 3-я кімната 16,8 кв. м, кухні площею 7.3 кв. м, вбиральні (сполученої) площею 1,1 кв. м, ванної кімнати площею 2,2 кв. м, коридору площею 6,4 кв. м., комори площею 1,1 кв. м. Квартира обладнана лоджією 2,2 кв. м (а.с. 82-83). Свідки [PERSON] та [PERSON] надали показання про те, що є сусідами [PERSON] та [PERSON], знайомі з ними та бувають у них в гостях, [PERSON] переважно займає кімнату площею 12,9 кв. м, у кімнаті площею 16,8 кв. м мешкає собака [PERSON], а [PERSON] займає прохідну кімнату площею 18,3 кв. м. Між[PERSON] та [PERSON] тривалий час має місце спір щодо порядку користування спірною квартирою, що виник ще за життя їх покійної матері [PERSON], що підтверджується рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 05.06.2012 року у справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], третя особа КП «Служба замовника житлово-комунальних послуг Оболонського району м. Києва», про зміну договору найму жилого приміщення та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], третя особа КП «Служба замовника житлово-комунальних послуг Оболонського району м. Києва», про зміну договору найму жилого приміщення, ухвала Оболонського районного суду м. Києва від 02.04.2015 року у справі за позовом [PERSON] до [PERSON], третя особа [PERSON], про визначення порядку користування квартирою (а.с. 26-32). За змістом ст.ст. 10 та 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків. Відповідно до ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. За змістом ст.ст. 47, 48 ЖК УРСР жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі. Норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу. Жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. Відповідно до п. 53 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР жиле приміщення надається громадянам у межах 13,65 квадратного метра жилої площі на одну особу, але не менше рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті. Рівень середньої забезпеченості громадян жилою площею в населеному пункті визначається і періодично переглядається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів спільно з радами профспілок виходячи з даних статистичної звітності. Порядком застосування в м. Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених Постановою виконкому Київської міської ради народних депутатів та Президії київської міської ради профспілок № 582 від 15.07.1985 року, передбачено, що рівень середньої забезпеченості жилою площею на одну особу в Києві дорівнює 9 кв. м, а норма жилої площі для визнання особи такою, що потребує поліпшення житлових умов визначається як 7,5 кв.м. Згідно ч.ч. 1 та 2 ст. 104 ЖК України член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. Як роз'яснено у п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» при поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Враховуючи, що у судовому засіданні на підставі зібраних доказів установлено, що спірна квартира перебуває в користуванні сторін, між ними має місце спір про порядок користування цією квартирою, визначення порядку користування квартирою не призведе до погіршення їх житлових умов, оскільки жила площа квартири і окремих ізольованих жилих кімнат на одну людину більше ніж розмір жилої площі, що дає право особі на постановку на облік, як таку, що потребує поліпшення житлових умов у м. Києві, суд з урахуванням інтересів сторін та порядку користування спірною квартирою, що склався між ними, дійшов висновку про можливість встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] виділивши [PERSON] у користування житлову кімнату площею 16,8 кв. м талоджією площею 2,2 кв. м., яка примикає до цієї кімнати, а [PERSON] виділити у користування житлову кімнату площею 12,9 кв. та комору площею 1,1 кв. м, решту приміщень залишити в загальному користуванні сторін. При цьому вимоги позову [PERSON] заявлені в інтересах третьої особи [PERSON] задоволенню не підлягають, оскільки ця особа не є стороною по справі, а також не має права на користування спірною квартирою. Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, а позивач звільнений від оплати судових витрат при зверненні до суду, то згідно зі ст.ст. 81, 88 ЦПК України з відповідачки в дохід держави підлягає стягненню судові витрати у вигляді судового збору.

Outcome: partial