Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-02 00:00:00

У січні 2017 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до відповідача [PERSON] про стягнення шкоди. В обґрунтування позову вказує на те, що він - [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] ([PERSON]) м. Дніпро, що підтверджується договором купівлі-продажу від 06.09.2014 року. До квартири Позивача зі стелі почала поступати вода. В результаті залиття нанесено шкоду коридору та суміщеному санвузлу: мокрі плями на стінах і стелі, пошкодження шпалер, а також пліснява на стінах і стелі. Позивач 10 листопада 2016 року звернувся до обслуговуючої будинок організації ПТО КП «Жилсервіс-1» ДГС з вимогою усунути причини залиття та встановити причини залиття, зафіксувати та підтвердити факт залиття його квартири. Комісією в складі начальника ПТО КП «Жилсервіс-1» ДГС [PERSON] та інженера ПТО КП «Жилсервіс-1» ДГС [PERSON] після візуального обстеження встановлено: в кімнаті, площею 3,2 кв.м. вбачається крапельна течія в області стиків стіни та шпалер. В суміщеному санвузлі в області стиків стіни та стелі вбачається вологі плями. За результатами обстеження комісією складено акт візуального обстеження від 10.11.2016р. Причиною залиття актом встановлено: халатне відношення до сантехнічних приладів власників квартири 38. Відповідач від підписання зазначено акту відмовився. 02 січня 2017 року та 16 січня 2017 року квартиру Позивача знову залило, Позивач звернувся до Директора КП «Жилсервіс-2» ДМР. Комісією в складі старшого майстра [PERSON], старшого майстра [PERSON] складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). У акті встановлено, що 16.01.2017р. в буд. 104 по вул. Б.Хмельницького ([PERSON]) у кв. 32 відбулось залиття з квартири 38. Причиною аварії встановлено: халатне відношення мешканця кв. 38. Аварійною службою на момент виїзду 16.01.2017р. спостерігалась теч зі стелі у ванній кімнаті. Таким чином, залиття квартири [ADDRESS] ([PERSON]) м. Дніпро, 49033 відбувається систематично через халатне відношення до сантехнічних приладів квартири 38. Квартира [ADDRESS] ([PERSON]) м. Дніпро на праві власності належить відповідачу [PERSON] В зв'язку з тим, що квартира Позивача була залита водою, він звернувся до Відповідача про відшкодування завданої шкоди. Вартість шкоди, внаслідок залиття позивача складає 7035,00 грн., що підтверджується звітом вартості шкоди, внаслідок залиття даної квартири № 32. Крім того, з метою визначення розміру шкоди заподіяної Позивачу та вартості ремонтно-відновлювальних робіт у вказаній квартирі, між ПП «Промєкспертсервіс» та Позивачем 05.12.2016р. укладено договір на проведення незалежної оцінки № 12-3. Вартість послуг оцінювача встановлена сторонами в 1\~200,00 грн. Через невиконання Відповідачем свого обов'язку по відшкодуванню завданої ним шкоди позивач був змушений звернутися до ТОВ «ЮРИСТИ БЕЗПРОБЛЕМ» з яким було укладено договір на надання юридичних послуг від 12 грудня 2016 р. № 298. Вартість юридичних послуг встановлюється сторонами: у розмірі 4 000,00 грн. Крім того, дізнавшись про залиття та побачивши, що санвузол та кімнату затоплено: через деякий час з'явилась пліснява, що є небезпечною для здоров'я, позивач пережив дуже сильні моральні переживання через неможливість нормального використання квартири для життя, а також майбутнє проведення ремонту. Позивач змушений витрачати власний час та гроші на пошук експертів, звернення за юридичними послугами, пошук організацій, які здійснять відновлюваний ремонт, що дуже важко робити у зимовий період. Так, зокрема в квартирі Позивача мешкає його мати, яка є пенсіонеркою, через сирість, плісняву він був змушений забрати її з квартири. Отже, Позивач окрім матеріальної шкоди отримав і моральну шкоду у вигляді душевних страждань у зв'язку з пошкодженням майна вищевказаної квартири. Позивач оцінює моральну шкоду у 15 000,00 грн. Відповідач в добровільному порядку відшкодовувати шкоду відмовився. Враховуючи викладене, позивач звертається до суду з даним позовом і просить стягнути з [PERSON] на його користь 12 235 грн. збитків, моральну шкоду у розмірі 15000,00 грн., а також сплачений судовий збір. 17 березня 2017 року в судовому засідання представник відповідача надав суду письмові заперечення в яких просить в задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Зазначивши, що квартирі [ADDRESS] ([PERSON]) у м. Дніпро, яка належить позивачу на праві власності, нібито завдано шкоди нібито залиттям внаслідок халатного відношення відповідача. На думку позивача факти залиття підтверджуються: [PERSON] візуального обстеження від 10.11.2016 p., нібито складеного начальником ПТО КП «Жилсервіс-1» ДГС [PERSON] та інженером ПТО КП «Жилсервіс-1» ДГС [PERSON] та [PERSON] про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 18.01.2017 p., нібито складеного старшими майстрами КП «Жилсервіс-2» ДМР [PERSON] та [PERSON] Проте, відповідач вважає, що зазначені акти є неналежними доказами, що не підтверджують факту завдання шкоди саме Відповідачем, оскільки складені з порушенням порядку і не відповідають формі та змісту, що передбачені Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, а також: не містять фактичного підтвердження обставин, зазначених у позові. Посилаючись на ст.1166 ЦК України, вказав, що зазначені у вказаних актах в якості причин нібито залиття - «халатне відношення мешканця квартири 38», є припущенням невідомих осіб, які використовують непрофесійну термінологію, щодо невідомих фактів. Зазначеними актами не зафіксовано відмову відповідача в доступі до своєї квартири для встановлення причин нібито залиття квартири позивача, що є необхідною умовою при його складанні, оскільки ані позивач, ані члени комісії до відповідача з цього приводу не зверталися. Про неможливість огляду зазначеної квартири не відображено в акті. Квартир, які розташовані поверхами вище вони також не оглядали, У відповідача відсутні будь-які прояви порушень у системах водопостачання та каналізації, а усе його сантехнічне обладнання експлуатується відповідно до призначення належним чином. Таким чином, вважає, що на підтвердження зазначених обставин, позивачем не надано жодного доказу, які б свідчили про факт залиття квартири, про його причини, а також про вину відповідача. В той же час, стан труб-стояків, які складають мережу водопостачання у будинку існує в досить неякісному стані, що підтверджується фото, зробленому у шахті комунікацій з водопостачання у міжповерховому просторі 6-го (розташування квартири 32) та 7-го (розташування квартири 38) поверхів даного будинку. Вважає, що сума 7035 грн., яка визначена як матеріальна шкода внаслідок залиття жилої квартири, не підлягає стягненню, оскільки відсутній склад правопорушення з боку відповідача. Крім того, висновки оцінювачів ПП «ПРОМЕКСПЕРТСЕРВІС» про розмір матеріальної шкоди - 7035 грн. визначені у Звіті вартості шкоди, внаслідок залиття квартири є необґрунтованими, а сам Звіт не може розглядатися як належний доказ, оскільки базується на невідомих документах. Витрати позивача на оплату послуг оцінювача за Договором на проведення незалежної оцінки від 05.12.2016 р. №12-3, укладеного з ПП «ПРОМЕКСПЕРТСЕРВІС» в сумі 1200 грн., а також на оплату юридичних послуг за Договором на надання юридичних послуг від 12.12.2016 р. №298, укладеного з ТОВ «ЮРИСТИ БЕЗПРОБЛЕМ» в сумі 4000 грн. не можуть стягуватися з відповідача, оскільки він не є боржником за вказаними договорами. Крім того, зазначені витрати не підтвердженні належним чином, відповідно до вимог чинного законодавства. Посилаючись на ст.1167 ЦК України, зазначив, що позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди є похідними від вимог про стягнення шкоди. Позивачем не зазначено, в чому полягає моральна шкода, з яких міркувань позивач виходив, визначаючи розмір шкоди, не надано доказів як наявності у нього моральної шкоди, так і причинно-наслідкового зв'язку між зазначеною шкодою та діями відповідача. Тому, вважає, що позовні вимоги, в частині щодо стягнення моральної шкоди в розмірі 15 000 грн. з відповідача, не підлягають задоволенню. Оскільки відсутні підстави для задоволення основного предмету позову, то й відсутні підстави й для задоволення позовних вимог щодо стягнення судових витрат. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали і просили задовольнити у повному обсязі, посилаючись на позовну заяву. Позивач додатково пояснив, що він є власником квартири [ADDRESS], в яку він вселився 25 вересня 2014 року. Вказана квартира розташована на 6 поверсі 9-ти поверхового будинку. Одразу через декілька місяців відбулося затоплення його квартири відповідачем, яка проживає на 7 поверсі цього ж будинку. Тоді відповідач заплатила йому 250 грн. в рахунок ремонту після затоплення. Через рік відповідач знову затопила його квартиру, а ще через місяць знову. Тоді відповідач вибачилась, однак грошей не платила. Особисто він у квартирі не проживав, спочатку у ній проживала його мати, а потім друзі. На теперішній час, з середини червня 2016 року, у вищезазначеній квартирі проживає його подруга [PERSON], договір оренди з якою він не укладав. У листопаді 2016 року, а саме 7 листопада 2016 року, відповідач знову затопила його квартиру. Зі злів його квартирантки [PERSON] йому відомо, що у звязку з затопленням була викликана аварійна служба, працівники якої заходила до квартири відповідача для складення акту. У звязку з подією відповідач пояснювала йому, що її квартирант залишив воду ввімкненою. При цьому, квартирант [PERSON] до квартири відповідача не заходила. 10 листопада 2016 року він написав заяву про затоплення до ЖЕКу. Також зі слів квартирантки [PERSON] йому відомо, що через два тижні ЖЕК направив спеціаліста, яка заходила до його квартири та встановила залиття. Тоді квартирант [PERSON] до квартири відповідача також не ходила, йому відомо, що у квартирі відповідача проживає бабуся. Зазначив, що у квартирі відповідача незадовільний стан сантехнічних приладів. Центральні шахти знаходяться окремо між квартирами, якщо протікали б труби, які знаходяться на балансі ЖЕКу, то в його квартирі течі не було б. Представник відповідача в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] у повному обсязі, посилаючись на письмові заперечення. Додатково пояснив суду, що відповідач є власником квартири [ADDRESS], яка розташована на 7 поверсі 9-ти поверхового будинку. У вказаній квартирі проживає квартирант [PERSON], який є колишнім чоловіком відповідача. Зі слів квартиранта [PERSON] йому відомо, що до [PERSON] ніхто не звертався у звязку з нібито затопленням квартири № 32 вищезазначеного будинку, огляд належної відповідачу квартири не проводився. Факт залиття квартири представник відповідача заперечує. Також надав суду письмові пояснення, в яких зазначив наступне. Докази по справі, надані позивачем та його представником, за своєю формою та змістом є неналежними, а тому не мають доказової сили щодо фактів, викладених в позовній заяві. Не є належними доказами [PERSON] візуального обстеження від 10.11.2016 рок, нібито складений начальником ПТО КП «Жилсервіс-1» ДГС [PERSON] та інженером ПТО КП «Жилсервіс-1» ДГС [PERSON] та [PERSON] про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 18.01.2017 року, нібито складений старшими майстрами КП «Жилсервіс-2» ДМР [PERSON] та [PERSON], а також флеш-накопичувач інформації з невідомим відеозаписом, наданий позивачем. Зазначені акти є неналежними доказами, оскільки складені не в ту дату, що в них зазначена, не містять інформацію щодо предмета доказування та не є допустимими, тому що одержані з порушенням порядку, встановленого законом, та не підтверджують факту завдання шкоди саме відповідачем. Так, [PERSON] візуального обстеження від 10.11.2016 року не містить інформації про зазначений склад комісії та не відповідає встановленій Додатком 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій формі документу, що складається у разі залиття. Також різняться свідчення позивача та свідка [PERSON] стосовно факту прибуття аварійної служби та результатами залиття квартири позивача. Акт про залиття, аварію, що сталась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання від 18.01.2017 року не містить всіх необхідних реквізитів, що передбачені формою № 4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій. Ним встановлено факт про те, що слідів залиття не виявлено. Даним актом не зафіксовано негативних наслідків нібито залиття. Зазначення в якості причин нібито залиття «халатне відношення мешканців квартири 38» є припущенням щодо невідомого факту. Зазначеними актами не зафіксовано відмову відповідача в доступі до своєї квартири для встановлення причин нібито залиття квартири позивача, що є необхідною умовою при його складанні, оскільки ні позивач, ні члени комісії до відповідача не зверталися. Про неможливість огляду зазначеної квартири є відображено в акті. Квартир, які розташовані поверхами вище, також не оглядали. Сам факт залиття квартири не свідчить про вину відповідача у звязку із невстановленням причини залиття. Звіт вартості шкоди, внаслідок залиття жилої квартири № 32 в житловому будинку 104 по пр. Богдана Хмельницького у м. Дніпро, складений оцінювачем ПП «ПРОМЕКСПЕРТСЕРВІС» є неналежним доказом. До матеріалів справи не надано копій акту про завдання матеріальної шкоди, наданого КП «Жилсервіс-1», правовстановлюючих документів позивача, а також результатів натурного огляду, які використані при проведенні оцінки як вихідні дані для виконання оцінки. Сума 7035 грн., яка визначена як матеріальна шкода внаслідок залиття жилої квартири № 32, не підлягає стягненню, оскільки відсутній склад правопорушення з боку відповідача. У відповідача відсутній склад правопорушення, що унеможливлює застосування до нього юридичної відповідальності. Витрати позивача на оплату послуг оцінювача та на оплату юридичних послуг не можуть стягуватись з відповідача, оскільки він не є боржником за вказаними договорами та зазначені витрати не підтверджені належним чином, відповідно до вимог чинного законодавства. Крім того, позивачем не доведено належними доказами наявності моральної шкоди, її характеру, обсягу та глибини заподіяних позивачу моральних страждань, їх наслідків, а також обґрунтування її розміру 15\~000,00 грн. Не надано доказів причинно-наслідкового звязку між зазначеною шкодою та діями відповідача. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила відмовити у їх задоволенні в повному обсязі та додатково пояснила, що вона є власником квартири [ADDRESS], яка розташована на 7 поверсі 9-ти поверхового будинку. Вказана квартира дісталась їй у спадщину від тітки. З осені 2015 року у вказаній квартирі проживав її колишній чоловік - [PERSON]. У зазначеній квартирі її колишній чоловік проживав один. З кінця 2015 року позивач почав предявляти їй претензії щодо затоплення нею його квартири, яка розташована поверхом нижче. В той час у належній їй квартирі дійсно була проблема з унітазом, який протікав. Після цього сантехніка була замінена, тому факти залиття квартири № 32, в подальшому, вона заперечує. Допитаний в судовому засіданні у якості свідка [PERSON] суду пояснив, що з осені 2015 року він мешкає у квартирі [ADDRESS], яка розташована на 7 поверсі 9-ти поверхового будинку. Власником вказаної квартири є відповідач, яка є його колишньою дружиною. За вказану квартиру комунальні послуги сплачує він, а також виконує поточні ремонтні роботи. У вищезазначеній квартирі він проживає один, відповідач у вказаній квартирі не проживає. Йому відомо, що раніше у вказаній квартирі проживала тітка відповідача, яка померла приблизно у 2006 році. Позивач є його сусідом. Зазначив, що будинок № 104 по вул. Б. Хмельницького у м. Дніпрі поганої якості, у ньому все протікає. При цьому зазначив, що труби стояка знаходяться в незадовільному стані та протікають, на стелі є плями та сирість. У кінці 2015 року, перед Новим роком, він замінив у вищезазначеній квартирі всю сантехніку, у звязку з чим у вказаній квартирі сантехнічні прилади не протікають. Також зазначив, що позивач до вищезазначеної квартири не приходив, однак стверджувати точно він не може. Допитаний в судовому засіданні у якості свідка [PERSON] суду пояснила, що з червня 2016 року вона мешкає у квартирі [ADDRESS], власником якої є її друг позивач по справі. У вказаній квартирі вона проживає разом з дитиною. Зазначила, що затоплення відбувається у ванній кімнаті, зі сторони входу у ванні кімнату. При цьому, стояки знаходяться з протилежного боку. Після першого затоплення вона підіймалась до квартири № 38 даного будинку, де зустріла жінку, яка не пустила її до даної квартири. Їй відомо зі злів сусідів, що у квартирі № 38 проживає бабуся, яка там закрита. Також зазначила, що з приводу залиття викликалась та приїздила аварійна служба. Коли у листопаді 2016 року відбулось затоплення квартири, в якій вона мешкає, її вдома не було, вдома був батько її дитини, про обставини огляду квартири аварійною службою їй відомо зі слів батька її дитини. Їй не відомо чи піднімалися представники аварійної служби до квартири відповідача та чи проводили вони її огляд. Зі свідком [PERSON] вона не знайома та ніколи його не бачила. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що вона проживає у [INFO], її квартира знаходиться навпроти квартири відповідача. Зазначила, що один раз приїжджала аварійна служба, однак двері квартири № 38 ніхто не відчинив. Вказала, що у вказаній квартирі проживала бабуся, а до неї там проживали переселенці. Свідка [PERSON] вона ніколи не бачила, у квартирі № 38 він не проживав. Вислухавши пояснення сторін та їх представників, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 06 вересня 2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстрованого в реєстрі за № 1863, на праві власності належить квартира № 32, розташована за адресою: м. Дніпро, вул. Б. Хмельницького ([PERSON]), будинок 104 (а.с. 22-24). Власником квартири [ADDRESS] ([PERSON]) в м. Дніпрі є відповідач [PERSON], що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна від 19.12.2016 року (а.с. 7). Сторонами визнавався той факт, що квартира позивача розташована на 6 поверсі будинку № 104 по вул. Б.Хмельницького ([PERSON]) в м. Дніпрі, а квартира відповідача безпосередньо над нею на 7 поверсі будинку № 104 по вул. Б.Хмельницького ([PERSON]) в м. Дніпрі 10 листопада 2016 року відбулося залиття належної позивачу квартири. [PERSON] візуального обстеження від 10 листопада 2016 року, складеного комісією у складі начальника ПТО КП «Жилсервіс-1» ДМР [PERSON], інженера ПТО КП «Жилсервіс-1» ДМР (ПІБ не зазначено), після візуального обстеження квартири [ADDRESS], розташованої на 6 поверсі, проведеного в присутності квартиранта (ПІБ не зазначено), встановлено: в кімнаті № 1, площею 3,2 кв.м вбачається крапельна течія в області стиків стіни та стелі. В суміщеній туалетній кімнаті на стінах і стелі вбачаються дрібні плями. Причиною залиття у акті вказано: халатне відношення до сантехнічних приладів квартири № 38. Вказаний акт підписано [PERSON], [PERSON] та затверджено головним інженером КП «Жилсервіс-1» ДМР [PERSON] (а.с.19, зворотній бік). У січні 2017 року відбулося повторне залиття належної позивачу квартири. [PERSON] про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 18 січня 2017 року, складеного комісією КП «Жилсервіс-2» ДМР у складі: старшого майстра [PERSON], старшого майстра [PERSON], 16.01.2017 року, в будинку № 104 по пр. Б. Хмельницького, у квартирі № 32, відбулось залиття, з квартири № 38. Причиною аварії, що трапилась зазначено: халатне відношення мешканця кв. №38. На момент виходу комісії слідів залиття не виявлено, так як ванна кімната у кафелі та стеля підшита пластиком. Зі слів аварійної служби на момент виїзду 16.01.17р. спостерігалась теч зі стелі у ванній кімнаті. Вказаний акт підписаний членами комісії та затверджений заступником директора КП «Жилсервіс-2» ДМР [PERSON] З актом ознайомлені [PERSON] та [PERSON] (а.с. 6). Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил. [PERSON] додатку № 4 вказаних правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) має містити відомості: про дату та місце його складання; склад комісії; адресу, за якою трапилось залиття; описуються подія та наслідки події (що залито, обсяги робіт, ушкодження); причина залиття; висновки та рекомендації комісії; відомості про особу, яка заподіяла шкоду; підписи членів комісії. Крім того, з вказаним актом мають бути ознайомлені мешканці квартир. Отже, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність. В такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи підписувати складений акт відмовилися та зазначити причини такої відмови. [PERSON] візуального обстеження від 10 листопада 2016 року, складений комісією у складі начальника ПТО КП «Жилсервіс-1» ДМР [PERSON], інженера ПТО КП «Жилсервіс-1» ДМР (ПІБ не зазначено), після візуального обстеження квартири [ADDRESS], а також [PERSON] про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 18 січня 2017 року, складений комісією КП «Жилсервіс-2» ДМР у складі старшого майстра [PERSON], старшого майстра [PERSON], судом встановлено, що при складенні вказаних актів відповідач була відсутня, з вказаними актами ознайомлена не була та вказані акти не підписувала. Відомості про те, що відповідач відмовилась від підпису вказаних актів в актах не відображені. Про неможливість огляду квартири відповідача, або про відмову відповідача надати свою квартиру для обстеження, в акті також не зазначено. У звязку з викладеним очевидним є висновок про те, що вказані акти були складені з порушенням вимог щодо їх форми та процедури їх складання. Крім того, у вказаних актах не зазначені ушкодження, які сталися внаслідок залиття квартири [ADDRESS], а також обсяги робіт. Акт візуального обстеження від 10 листопада 2016 року складений в присутності квартиранта, ПІБ якого не зазначено, що також є порушенням процедури складення акту. Крім того, у акті візуального обстеження від 10 листопада 2016 року, не вказаний склад комісії, яка його склала, а зазначено лише прізвище одного члена комісії. Також, в [PERSON] про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 18 січня 2017 року, не зазначено які саме кімнати було залито, натомість в ньому було зазначено, що на момент виходу комісії слідів залиття не виявлено, так як ванна кімната у кафелі та стеля підшита пластиком, зі слів аварійної служби на момент виїзду 16.01.17р. спостерігалась теч зі стелі у ванній кімнаті. Тобто, вказаний акт був складений через два діні після візуального обстеження квартири., а не одразу пісял події залиття. Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду. У вищезазначених актах причиною залиття зазначено халатне відношення до сантехнічних приборів мешканців квартири [ADDRESS]. При цьому, судом встановлено та підтверджується поясненнями обох сторін та показами свідків, що до квартири відповідача при складенні обох вищезазначених актів жоден з членів комісії, як і позивач, для обстеження квартири з метою встановлення точних причин залиття не заходив. Крім того встановлено, що члени комісії при складенні актів не заходили до квартир поверхами вище для їх обстеження на предмет залиття. Особами, які складали акти не було проведено обстеження квартири відповідача, при цьому будь-яких відомостей про відмову відповідача надати квартиру для обстеження, в актах не міститься. Відповідно до ч. 4 ст. 60 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. За таких обставин слід дійти висновку, що зазначення у вищевказаних актах обстеження як причини залиття: халатність відношення до сантехнічних приборів мешканців квартири [ADDRESS] є лише припущенням осіб склавших акти, оскільки до квартири відповідача або квартир, розташованих поверхами вище, для їх обстеження з метою встановлення причин залиття члени комісії не заходили, а отже не могли оцінити стан сантехнічних приборів в квартирі відповідача та достеменно встановити, що у залитті квартири [ADDRESS] винен саме відповідач. Завдання матеріальної шкоди іншій особі, з огляду на п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України є підставою виникнення цивільних прав та обовязків. Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів є зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. [PERSON] ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до розяснень, даних в п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування» від 27 березня 1992 року № 6, з наступними змінами та доповненнями, при розгляді позовів про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Таким чином, під час вирішення спору про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири, суду необхідно зясувати: що стало причиною залиття, хто в цьому винен, тобто в результаті чиїх дій (бездіяльності) це сталося, причинний звязок між діями (бездіяльністю) та спричиненою шкодою, розмір збитків. Слід також зазначити, що для настання цивільно-правової відповідальності у вигляді стягнення матеріальної та моральної шкоди необхідною є наявність таких елементів: винність дій особи, яка завдала шкоду, протиправність таких дій, наявність шкоди, а також причинно-наслідковий зв'язок між діями та наслідками, що настали. При цьому необхідною є одночасна наявність всіх вищезазначених елементів. Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. ст. 10, 60 ЦПК України\~кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. [PERSON] зі ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Однак, належних та допустимих доказів на підтвердження того, що залиття квартри позивача сталося саме з вини відповідача внаслідок халатного ставлення до сантехничних приладів у квартирі відповідача, стороною позивача суду не надано. Надані стороною відповідача фото стану труб-стояків (а.с. 68, 69), фото поліпшень сантехнічного обладнання (а.с. 95-98), суд не бере до уваги як належні докази у розумінні ст. 58 ЦПК України, оскільки з вказаних фото неможливо встановити, де саме, коли, в присутності яких осіб вони зроблені. Доказів того, що вказані фотознімки були зроблені у квартирі відповідача суду не надано. На підтвердження факту залиття відповідачем квартири стороною позивача надано флеш-накопичувач інформації з відеозаписом (а.с. 81). Під час перегляду відеозапису у судовому засіданні встановлено, що на стелі та стінах у ванній кімнаті тече вода. Однак, вказаний відеозапис суд не може прийняти в якості належного доказу у розумінні ст. 58 ЦПК України, оскільки суду не відомо де він зроблений, в який час, в присутності яких осіб, та чия ванна кімната на ньому зображена. Доказів того, що відеозапис був зроблений у квартирі позивача після залиття суду не надано. Оцінюючи показання свідка [PERSON], якій про факт виїзду аварійної служби та огляду квартири після залиття відомо зі слів батька її дитини, який в той час перебував у квартирі з дитиною, суд ставиться до них критично та до уваги не бере, оскільки вказані факти їй повідомлені іншою особою, а безпосередньо очевидцем даних подій свідок не була. Крім того, вказаний свідок заявлений стороною позивача, безпосередньо проживає та користується квартирою позивача, яку було затоплено, а отже може бути заінтересованою у розгляді справи особою. Оцінюючи показання свідка [PERSON] суд вважає їх неналежними, оскільки повідомлені нею обставини не містять відомостей щодо предмета доказування по даній справі. Вона не була свідком події залиття та не приймала участі у огляді квартири позивача, як і не була присутньою у квартирі відповідача з метою встановлення причин залиття. Оцінюючи показання свідка [PERSON] суд ставиться до них критично та до уваги не бере, оскільки він свідчив на користь сторони у справі, яка заявила клопотання про його допит, тобто відповідача. Крім того, свідок є колишнім чоловіком відповідача по справі та безпосередньо проживав та користувався квартирою відповідача, що дає суду достатньо підстав для висновку про його упередженість та необєктивність, оскільки він може бути заінтересованою у результаті розгляду справи особою. [PERSON] та оцінивши надані сторонами докази очевидним є висновок про те, що належних доказів на підтвердження факту спричинення позивачу шкоди внаслідок винної протиправної поведінки відповідача надано не було, причина залиття квартири [ADDRESS] встановлена не була та ґрунтується на припущеннях, не доведено причинний звязок між діями (бездіяльністю) відповідача та спричиненою шкодою, оскільки не доведено, що залиття сталось в результаті халатного ставлення відповідача до сантехнічних приладів, а акти від 10 листопада 2016 року та від 18 січня 2017 року складені без участі відповідача, без обстеження його квартири, та з порушенням вимог до їх форми. Таким чином, не зважаючи на встановлення факту залиття квартири позивача, суд вважає, що вина відповідача у залитті належної позивачу квартири є недоведеною, оскільки не було встановлено точної причини залиття квартири, а тому підстав для стягнення внаслідок такого залиття шкоди з відповідача як з винної особи, не має. З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог позивача про стягнення з відповідача шкоди, завданої майну позивача внаслідок залиття квартири [ADDRESS]. Враховуючи, що позовні вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди та вартості послуг оцінювача, є похідними від первісних позовних вимог про стягнення матеріальної шкоди, завданої майну позивача внаслідок залиття квартири, підстав для задоволення яких судом не встановлено, суд вважає, що ці позовні вимоги також не підлягають задоволенню. Таким чином, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до\~ст. 1 ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до\~висновку, що у задоволенні позовних вимог позивачу слід відмовити. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тому судові витрати по справі щодо сплати судвого збору та витрат на правову допомогу, підлягають віднесенню на сторону позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed