Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-15 00:00:00

У серпні 2019 року [PERSON] звернувся до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Святошинська районна у місті Києві державна адміністрація, про усунення перешкод у користуванні квартирою, встановлення порядку користування квартирою. В обґрунтування позову зазначив, що він разом зі своїми дітьми, [PERSON] та [PERSON] зареєстровані в квартирі за адресою [ADDRESS] . Крім позивача, в квартирі зареєстрований та проживає син позивача від першого шлюбу - [PERSON] разом з членами своєї сім`ї та колишньою дружиною позивача, а також зареєстрований рідний брат позивача- [PERSON] , який в квартирі не проживає, оскільки має інше помешкання. Останнім часом відповідач - [PERSON] чинить перешкоди позивачу у користуванні та проживанні в спірній квартирі, користується фактично всією квартирою, без згоди позивача вселив в квартиру свою співмешканку. Зважаючи на викладене вище, позивач просить зобов`язати [PERSON] та [PERSON] не чинити йому перешкоди у користуванні квартирою [ADDRESS] ; встановити порядок користування квартирою, виділивши в користування: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] житлові кімнати розміром 16, 9 кв.м та 21, 5 кв. м; [PERSON] та [PERSON] житлову кімнату площею 14, 3 кв. м; коридор площею 8, 1, кухня площею 7, 0 кв. м; ванна площею 2, 4 кв. м; вбиральня площею 1, 3 кв.м; та коридор площею 3, 8 кв.м залишити в спільному користуванні. В судовому засіданні позивач, його представник позов підтримали, просили задовольнити. Представник відповідачів просив позов залишити без задоволення, надав відзив на позовну заяву. У відзиві зазначив, що відповідачі ніколи не чинили перешкоди позивачу у користуванні квартирою. [PERSON] може користуватися своєю квартирою, а написання позивачем заяви в поліцію - це видимість створення перешкод у користуванні нею. Що стосується встановлення порядку користування квартирою, то відповідачі вважають, що встановити такий порядок, як просить позивач неможливо, оскільки це погіршить житлові умови відповідачів, так, як на кожного із зареєстрований осіб буде придати 4, 75 кв. м, що менше санітарної норми, до того ж проживання в одній кімнаті з особою, яка не є членом сім`ї відповідача [PERSON] - [PERSON] не передбачена законодавством. Третя особа: Святошинська районна в м. Києві державна адміністрація в судове засідання свого представника не направила, просила розглядати справу у його відсутність, проти задоволення позовних вимог заперечувала. Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши письмові докази, суд дійшов наступного висновку. В судовому засіданні встановлено, що позивач разом зі своїми дітьми, [PERSON] та [PERSON] зареєстровані в квартирі за адресою [ADDRESS] . Крім позивача, в квартирі зареєстрований та проживає син позивача від першого шлюбу - [PERSON] , його малолітня дитина, [PERSON] та рідний брат позивача- [PERSON] , який в квартирі не проживає, оскільки має інше помешкання. Згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] , загальна площа квартири складає 76, 2 кв.м, житлова - 55, 5 кв. м. з кімнатами площею: 16, 9 кв. м; 21, 5 кв. м; 14, 3 кв. м. Житлова кімната площею 21, 5 кв. м. є суміжною. Ст.ст. 47, 48 Конституції України гарантоване кожному право на житло, ніхто не може бути позбавлений житла. Згідно ч.4 ст. 9 ЖК України ніхто не може бути виселений із займаного житлового приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як на підставі і в порядку, передбаченому законом. Згідно правових позицій Верховного Суду України щодо розгляду судами окремих категорій судових справ (Житлове право) від 26.05.2001 року оскільки за змістом статей 64, 65 ЖК України наймач і члени сім`ї, що проживають разом з ним, набувають права користування одним жилим приміщенням у будинку державного або громадського житлового фонду, особа, яка вселилась до наймача як член сім`ї, не набуває права користування займаним ним жилим приміщенням, якщо вона зберігає за собою право користування іншим жилим приміщенням у будинку державного чи громадського житлового фонду або якщо є інші докази того, що вона при цьому не змінювала свого постійного місця проживання. Виходячи з положень Конституції України про гарантування громадянам свободи пересування і вільного вибору місця проживання, сама по собі наявність чи відсутність прописки не може бути підставою як для визнання права користування жилим приміщенням за особою, яка вселилася до наймача, так і для відмови в цьому. Відповідно до ст. 104 ЖК України, член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. Ст. 63 ЖК України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Ст. 48 ЖК України жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки. Відповідно до п.16 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли у практиці застосування судами Житлового кодексу України» № 2 від 12 квітня 1985 року у силу ст. 104 ЖК України суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Ст. 50 ЖК України при наданні жилих приміщень не допускається заселення однієї кімнати особами різної статі, старшими за дев`ять років, крім подружжя. Враховуючи, що у спірній квартирі зареєстровано шість осіб, а жила площа квартири складає 55, 5 кв. м., тобто на одну особу припадає 4, 75 кв. м, що менше санітарної норми, яка становить 9 кв. м. на одну особу, до того ж одна із кімнат площею 21, 5 кв. м є суміжною, що унеможливлює виділення ізольованих кімнат в користування наймачам та членів їх сімей, суд вважає, що встановлення порядку користування квартирою порушить житлові права сторін, а тому позов слід залишити без задоволення.

Outcome: dismissed