Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-10 00:00:00

У серпні 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до [PERSON] , третя особа - Перша Полтавська державна нотаріальна контора про продовження строку на прийняття спадщини. Звертаючись із позовною заявою [PERSON] обгрунтовував її тим, що підставою для звернення до суду є лист нотаріуса від 25 червня 2019 № 1105/02-14 про необхідність вирішення питання про продовження строку для прийняття спадщини ( лист отримано в липні 2019 року). [INFO] помер батько позивача [PERSON] , [INFO] [INFO] померла мати позивача [PERSON] , [INFO] . На день їх смерті відкрилась спадщина, на яку померлі залишили заповіти, посвідчені державним нотаріусом Третьої Полтавської державної нотаріальної контори Оканенко Т.Є., зареєстровані в реєстрі за № 2-612 (від імені [PERSON] ) та за № 2-613 ( від імені [PERSON] ), відповідно до яких одним із спадкоємців є [PERSON] . Іншим спадкоємцем майна є відповідач- [PERSON] , донька померлих та рідна сестра [PERSON] . Спадковим майном є житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований по [ADDRESS] . З цією метою 28 лютого 2019 року було подано заяву про прийняття спадщини. Проте, з листа нотаріуса стало відомо про необхідність в судовому порядку вирішити питання про продовження строку на прийняття спадщини після померлого [PERSON] . [PERSON] для отримання спадщини , яка відкрилась після смерті його батька , у встановлений строк не звертався із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки вважав, що заповіт на нього склала лише його покійна мати, а померлий батько складав заповіт лише на його сестру. Крім того, з`ясувати питання складу спадщини і подати вчасно заяву нотаріусу [PERSON] не мав можливості , оскільки після смерті батька дуже хворів і в подальшому взагалі був визнаний інвалідом другої групи. У зв`язку з хворобою та необхідністю додаткових коштів на лікування, в подальшому позивач ( [PERSON] ) в березні 2017 року був змушений виїхати на заробітки до іншої країни ( Ізраїль) де і знаходиться зараз. А тому вказана обставина також зумовила поважність пропущення строку і подання заяви лише у 2019 році. Подання заяви і подальші дії щодо оформлення спадщини особисто спадкоємцем [PERSON] значно ускладнені через його відсутність. Таким чином, позивач вважає, що строк на прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин та просить суд продовжити його. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивача, підтримання позовних вимог. Відповідач та її представник в судове засідання неодноразово не з`явилися, відзив по справі до суду не надали. Відповідач не скористався своїм правом та не повідомив суду свою позицію по суті заявлених позовних вимог та наданих на їх обґрунтування доказів. Ухвалою суду було відкрито провадження у праві за правилами загального позовного провадження та відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву з доданням до нього доказів, на яких ґрунтується позиція відповідача. Відповідачу роз`яснено, що у випадку ненадання відзиву в установлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Про виклик відповідача у судове засідання було зроблено оголошення на офіційному сайті Ленінського районного суду м. Полтави. Третя особа без самостійних вимог - Полтавська міська рада пояснення до суду не надала, у судове засідання представник не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду. Третя особа без самостійних вимог - Перша Полтавська державна нотаріальна контора направила заяву про розгляд справи без їх участі, при вирішенні спору покладалися на розсуд суду. Відповідно до вимог ч.1\~ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. 11.06.2020 року судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду даної цивільної справи. Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, враховуючи наданий судом достатній час для подання сторонами доказів або їх витребування, приходить до наступних висновків. Звертаючись до суду позивач вказав, що був необізнаний щодо наявності своїх спадкових прав, мав тривалий розглад здоров`я, що призвело до присвоєння другої групи інвалідності; тривалий час проходив лікування за кордоном і з 2017 року не проживає на території України; є спадкоємцем першої черги та пропустив строк на прийняття спадщини із поважних причин. 07 листопада 2018 року до Першої Полтавської державної нотаріальної контори [PERSON] була подана заява про прийняття спадщини після її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . На підставі вказаної заяви була заведена спадкова справа 364/2018. 28 лютого 2019 року на адресу Першої Полтавської державної нотаріальної контори від [PERSON] надійшла заява про прийняття спадщини після матері [PERSON] та батька [PERSON] , який помер [INFO] . Зі змісту вказаної заяви вбачається, що вона складена 15 лютого 2019 року Першим секретарем з консульських питань Посольства України в Державі Ізраїль. 28 квітня 2004 року [PERSON] складено заповіт за змістом якого він все належне майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, що на день смерті буде йому належати за законом, заповідає дітям в рівних частках [PERSON] та [PERSON] . 22 лютого 2018 року [PERSON] складено заповіт за змістом якого вона заповідає все майно доньці [PERSON] . У відповідності до довідки про реєстрацію місця проживання особи від 20 листопада 2018 року [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою [ADDRESS] . Довідкою до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серія АВ №0493494 підтверджується, що [PERSON] з 09 лютого 2017 року має другу групу інвалідності за захворюванням, пов`язаним із проходженням служби в органах внутрішніх справ. 25 червня 2019 року державним нотаріусом Шестун Н.Г. Першої Полтавської нотаріальної контори на адресу представника [PERSON] направлено лист наступного змісту. В матеріалах спадкової справи міститься заява [PERSON] про прийняття спадщини після померлої [INFO] матері - [PERSON] , та після померлого [INFO] батька - [PERSON] , зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ Першої полтавської державної нотаріальної контори 28.02.2019 року за порядковим № 160. На підставі такої заяви відкрита спадкова справа щодо майна померлої [PERSON] . Спадкову справу до майна померлого [PERSON] відкрити немає підстав, оскільки вже пройшов шестимісячний строк з дня його смерті. Крім вказаного в спадковій справі міститься заповіт, посвідчений державним нотаріусом Третьої полтавської державної нотаріальної контори Оканенко Т.Є. 28 квітня 2004 року за реєстром № 2-612 від імені [PERSON] на все належне йому майно на ім`я [PERSON] та [PERSON] . Спадкова справа до майна померлого [INFO] [PERSON] не заводилася. Вказані в заповіті особи заяви про прийняття спадщини не подавали. Спадкоємцем [PERSON] була його дружина [PERSON] , непрацездатна за віком, яка прийняла спадщину шляхом постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкове майно - житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] - згідно правовстановлюючих документів належить [PERSON] але придбаний ним в період шлюбу з [PERSON] . В свою чергу [PERSON] залишила заповіт не на ім`я [PERSON] . Але, оскільки він є рідним сином [PERSON] та інвалідом 2 групи, то має право на обов`язкову частку в спадщині. Тому [PERSON] необхідно вирішити питання: чи буде він претендувати на спадщину після батька [PERSON] і якщо буде, то необхідно звернутися до суду щодо продовження строку для прийняття спадщини; якщо не буде претендувати на спадщину після смерті батька, то подати нотаріусу заяву про те, що спадщину він не прийняв у встановлений законом строк і на неї не претендує. В цьому випадку [PERSON] буде видано свідоцтво про право на спадщину за законом на належну йому обов`язкову частку в спадщині після смерті матері [PERSON] . 25 червня 2019 року на адресу [PERSON] державним нотаріусом Шестун Н.Г. направлено схожий за змістом лист, в якому повідомляється, додатково про необхідність вирішення питання чи буде [PERSON] претендувати на спадщину після батька [PERSON] і роз`яснено право на звернення до суду для продовження строку прийняття спадщини, а також можливість подати заяву про те, що вона не претендує на спадшину. У цьому випадку [PERSON] буде видано свідоцтво про право на спадщину за законом на належну йому обов`язкову частку в спадщину після смерті матері [PERSON] , а [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом. 19 липня 2019 року до Першої Полтавської державної нотаріальної контори надійшла відповідь, в якій зазначається, що 08 липня 2019 року було [PERSON] отримано лист нотаріуса із якого стало відомо про необхідність прийняття спадщини та поновлення пропущеного строку. У зв`язку із отриманням листа від нотаріуса для продовження строку прийняття спадщини [PERSON] подано до Ленінського районного суду м. Полтави позовну заяву. Питання прийняття обов`язкової частки в спадщині, що залишилася після смерті померлої [PERSON] буде вирішуватися за наслідками судового розгляду. Частиною 1 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 статті 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7\~передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно зі\~ст. 12 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Крім того, суд вказує, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Під час розгляду подібної категорії спорів, зокрема, справи №6-496цс17 Верховним судом України було зроблено правовий висновок, що при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Внаслідок чого, нотаріус повинен був повідомити спадкоємців про наявність відкриття спадщини: наприклад шляхом повідомлення в пресі, надіслання листа, інше. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду України від 23.08.2017 р. в аспекті справи № 6-1320цс17. Також Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі від 01.02.2017 року по справі №306/27/15-ц визнав поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини відсутність обізнаності у спадкоємця про наявність заповіту. У відповідності до правового висновку Верховного суду по справі 565/1145/17 поважними причинами пропуску строку можуть бути: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Враховуючи, що позивач не проживав зі своїм батьком спадкодавцем на момент смерті, не був обізнаний про наявність своїх спадкових прав до отримання відомостей від нотаріуса після чого він протягом короткого строку (з 08 липня 2019 року по 14 серпня 2019 року) звернувся до суду за захистом своїх прав, є спадкоємцем першої черги, мав серйозні розлади здоров`я та проходив тривале лікування внаслідок чого була присвоєна друга група інвалідності; з 2017 року не проживає на території України; відповідачем та іншими учасниками справи позиція позивача та його доводи не спростовуються, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог. Що стосується визначення строку для подання заяви, то суд вважає, що додатковий строк терміном три місяці буде достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved