Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-10 00:00:00

У серпні 2015 року [PERSON] та [PERSON] звернулась до Харківського районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] про виділ в натурі частки з майна, що знаходиться у спільній частковій власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, востаннє його уточнивши 19 червня 2019 року, в якому просять суд: -провести перерозподіл житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] , за першим варіантом наданим у висновку судово-будівельно-технічної експертизи ХНДІСЕ ім.Бокаріуса №4605/8068/8069 від 29.08.2016; -виділити в натурі [PERSON] та [PERSON] у власність на їх 676/1000 частку житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] ? житловий будинок літ. «А-1» (приміщення 1-2, 1-7, 1-8, 1-9, 1-10, 1-11, 2-5) площею 52,4 кв.м., веранда літ. «а» (приміщення 1-1, 1-3) площею 9,7 кв.м., по господарським будівлям і спорудам ? ганок літ. «а1», літня кухня літ. «Д», льох літ. «дп», сарай літ. «д», козирок літ. «д1», козирок літ. «д2», альтанка літ. «И», вбиральня літ. «М», душ літ. «К», мала очисна споруда «Ж», 1/2 частина огорожі №1-4, всього приміщень, будівель і споруд вартістю на суму 175 888,60 гривень, яка складає 649/1000 замість ідеальної частки 676/1000; -границя розподілу приміщення даху проходить у відповідності до границі розпорядку житлового будинку без улаштування перегородок, згідно з протипожежними нормами; -перерозподілити ідеальні частки в праві власності на житловий будинок [ADDRESS] між співвласниками, визнавши за [PERSON] та [PERSON] , право власності на 649/1000 частку будинку замість 676/1000 частки, а за [PERSON] визнавши право власності на 351/1000 частки будинку замість 324/1000 частки; -припинити право спільної часткової власності [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] ; -покласти на [PERSON] та [PERSON] виконання необхідних переобладнань в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , а саме: закласти дверний проріз між приміщеннями «2-3» та «2-5»; на місці раніше існуючого дверного прорізу між приміщеннями «2-5» та «1-11» влаштувати дверний проріз із заповненням його дверним блоком; приміщення квартири [ADDRESS] облаштувати самостійними системами електропостачання та газопостачання; -покласти на [PERSON] виконання необхідних переобладнань житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , у квартирі [ADDRESS] , а саме: для квартири [ADDRESS] на території домоволодіння побудувати вбиральню у відповідності до санітарних вимог; приміщення квартири [ADDRESS] обладнати самостійними системами електропостачання та газопостачання; -будівельні роботи та роботи з переобладнання інженерних комунікацій виконувати за проектом, розробленим організацією, яка має ліцензію на проведення такого виду робіт; проект підлягає погодженню з відповідними установами згідно з чинним законодавством; переобладнання необхідно робити відповідно до вимог ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» на підставі будівельного паспорту забудови земельної ділянки; -стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] та [PERSON] , компенсацію за зменшення належної останнім частки будинку в розмірі 23 138 (двадцяти трьох тисяч ста тридцяти восьми) гривень; -визначити порядок користування земельною ділянко за адресою: [ADDRESS] , у відповідності до варіанту №3 (додаткового) порядку користування земельною ділянкою, наданому у висновку додаткової судової земельно-технічної експертизи ХНДІСЕ ім.Бокаріуса №18725 від 26.04.2019, виділивши [PERSON] та [PERSON] в користування земельну ділянку площею 1085 кв.м., у тому числі земельна ділянка загального користування 56 кв.м.; -границя користування земельною ділянкою проходить в точках «А», «Б», «В», «Г», «Д», «Е», «Ж», «З», «И», «К», «Л», «М», «Н», «О», «П», «Р», а земельні ділянки загального користування обмежені точками «А», «Б», «Г», «Д», «Ж», «З», «И», «К», «Р», «О», «П» та стінами будівель і споруд (відповідно до додатку №1 експертизи). 21 жовтня 2015 року на підставі ухвали суду від 21 жовтня 2015 року зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про виділ частки із спільної власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, прийнято до спільного розгляду з первісним позовом у даній справі. В остаточній редакції зустрічного позову від 28 січня 2020 року, [PERSON] просить суд: -припинити право спільної часткової власності співвласників [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] та зробити реальний розподіл житлового будинку [ADDRESS] , який складається з житлового будинку літ. «А-1» загальною площею 105,60 кв.м, житловою площею 56,10 кв.м, з верандами літ. «а», літ. «а2», тамбуром літ. «а3», ганками літ. літ. «а1», «а4», надвірних будівель - літньої кухні літ. «Д», льоху літ. «дп», сараю літ. «д», козирків літ. «д1, д2», гаражу літ. «Е», альтанки літ. «И», вбиральні літ. «М», душу літ. «К», огорож №№ 1-4, малих очисних споруд літ. «Ж», «К1», згідно ІІ варіанту, запропонованого висновком судової будівельно-технічної експертизи за № 4605/8068/8069 від 29.08.2016; -виділити в натурі [PERSON] на 324/1000 її частин, з урахуванням установленого протягом багатьох років фактичного порядку користування, квартиру [ADDRESS] , яка складається з наступних приміщень: а саме, в житловому будинку літ. «А-1» з житлової кімнати «2-3» площею 18,60 кв.м, житлової кімнати літ. «2-4» площею 9,40 кв.м, житлової кімнати літ. «2-5» площею 14,70 кв.м, веранди літ. «а2» з приміщенням коридору літ. «2-1» площею 3,80 кв.м, кухні літ. «2-2» площею 5,20 кв.м, тамбуру літ. «а3» з приміщенням «І» площею 3,30 кв.м та кладової «ІІ» площею 3,20 кв.м, надвірних будівель та споруд - ганку літ. «а4», гаражу літ. «Е», льоху літ. «дп», вбиральні літ. «М», малої очисної споруди літ. «К1», 1/2 частини огорожі № 1-4, що складає 479/1000 частин будинку, замість належних 324/1000 його частин; -виділити в натурі [PERSON] та [PERSON] спільно на 676/1000 частин житлового будинку [ADDRESS] , з урахуванням установленого протягом багатьох років фактичного порядку користування, квартиру [ADDRESS] , яка складається з наступних приміщень: а саме, в житловому будинку літ. «А-1» з коридору літ. «1-2» площею 3,20 кв.м. житлової кімнати «1-7» площею 8,50 кв.м, кухні літ. «1-8» площею 12,50 кв.м, житлової кімнати літ. «1-9» площею 4,90 кв.м, комори літ. «1-10» площею 3,60 кв.м, коридору літ. «1-11» площею 5,0 кв.м, веранди літ. «а», яка складається з приміщень літ. «1-1», «1-3», площею 9,70 кв.м, з надвірних будівель та споруд - ганку літ. «а1», літньої кухні літ. «Д», сараю літ. «д», козирків літ. «д1, д2», альтанки літ. «И», душу літ. «К», малої очисної споруди літ. «Ж», 1/2 частини огорожі № 1-4, що складає 521/1000 частину, замість належних їм 676/1000 частин; -перерозподілити ідеальні частки в праві власності на житловий будинок [ADDRESS] між співвласниками, визнавши за [PERSON] право власності на 479/1000 частин спірного житлового будинку, а спільно за [PERSON] та [PERSON] - на 521/1000 частину спірного житлового будинку; -визнати за [PERSON] право власності на вказане майно - квартиру [ADDRESS] , яка складається в житловому будинку літ. «А-1» з житлової кімнати «2-3» площею 18,60 кв.м, житлової кімнати літ. «2-4» площею 9,40 кв.м, житлової кімнати літ. «2-5» площею 14,70 кв.м, веранди літ. «а2» з приміщенням коридору літ. «2-1» площею 3,80 кв.м, кухні літ. «2-2» площею 5,20 кв.м, тамбуру літ. «а3» з приміщенням «І» площею 3,30 кв.м та кладової «ІІ» площею 3,20 кв.м, надвірних будівель та споруд - ганку літ. «а4», гаражу літ. «Е», льоху літ. «дп», вбиральні літ. «М», малої очисної споруди літ. «К1», 1/2 частини огорожі № 1-4, яка знаходиться в житловому будинку [ADDRESS] , як на окрему одиницю нерухомості, з правом реєстрації у відповідних органах та з присвоєнням окремої поштової адреси; -стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] та [PERSON] грошову компенсацію за збільшення ідеальної частки в розмірі 132 830,00 (сто тридцять дві тисячі вісімсот тридцять) гривень; -визначити порядок користування земельною ділянкою, яка знаходиться в користуванні співвласників житлового будинку [ADDRESS] для його обслуговування, та виділити [PERSON] із загального користування 324/1000 частин земельної ділянки площею 520 кв.м, в тому числі, земельну ділянку загального користування площею 67 кв.м, а [PERSON] та [PERSON] спільно із загального користування 676/1000 частин земельної ділянки площею 1085 кв.м, в тому числі земельну ділянку загального користування площею 67 кв.м.; -границя користування земельною ділянкою проходить в точках «А», «Б», «В», «Г», «Д», «Е», «Ж», «З», «И», «К», «Л», «М», «Н», «О», «П», «Р», «С», «Т», «У», «Ф», «Х», «Ц», «Ч», «Ш». Земельні ділянки загального користування обмежені точками «А», «Б», «Г», «Д», «Ж», «З», «И», «Л», «М», «Н», «О», «Р» та стінами будівель та споруд (відповідно до ІІ варіанту додатку № 1 висновку судової будівельно-технічної експертизи за № 4605/8068/8069 від 29.08.2016). Узагальнений зміст позовних вимог за первісним позовом В обґрунтування своїх вимог позивачами зазначено, що рішення Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області від 09 вересня 1997 року №469 [PERSON] було передано у власність земельну ділянку площею 1600 кв.м., у тому числі для обслуговування житлового будинку площею 1500 кв.м., для ведення особистого підсобного господарства ? площею 100 кв.м., за адресою: [ADDRESS] . 676/1000 частин домоволодіння за вказаною адресою належало [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності, виданого 19 квітня 1989 року виконавчим комітетом Харківської районної ради Харківської області. На час звернення до суду з первісним позовом домоволодіння за приведеною вище адресою належить на прав спільної часткової власності [PERSON] (676/4000 часток), [PERSON] (676/4000 та 676/2000 часток) та [PERSON] (324/1000 часток). Позивачі звертаючись до суду з позовом вказали на те, що співвласником домоволодіння, а саме, [PERSON] , не виконано умови мирової угоди, затвердженої ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08.04.20111 у справі №2-1067 2011 року, якою було на останню покладено обов`язок встановити лічильники на світло та газ, переобладнати опалювальну систему. Крім того, [PERSON] також зайняла житлову кімнату №1-4 площею 14,70 кв.м. у житловому будинку літ. «А-1», одноособово користується нею, чинить перешкоди іншим співвласникам у доступі до вказаного приміщення шляхом закладання вхідних дверей в дану кімнату, позбавивши власників будинку права користуватися належною їм частиною будинку. З посиланням на приведене вище, позивачі бажають скористатися своїм правом на виділ належної їм частки в натурі та розподілити будинок за першим варіантом розподілу житлового будинку, надвірних будівель і споруд визначеного висновком судової будівель-технічної експертизи №4605/8068/8069 від 29.08.2016, оскільки відповідний варіант поділу будинку є найбільш прийнятним, адже такий самий перелік приміщень за [PERSON] також був визначений і у мировій угоді та рішенні Харківського районного суду Харківської області від 26.04.2011 у справі «№2-1067/2011 року. Порядок користування земельною ділянкою позивачі за первісним позовом просять визначити згідно із третім варіантом (додатковим), запропонованим у висновку додаткової земельно-технічної експертизи №18725 від 26.04.2019. Позиція відповідача за вимогами первісного позову Відповідач за первісним позовом ? [PERSON] погоджується із необхідністю розподілу домоволодіння та визначенням порядку користування земельною ділянкою, однак не погоджується із поділом за першим варіантом розподілу житлового будинку, надвірних будівель і споруд визначеного висновком судової будівель-технічної експертизи №4605/8068/8069 від 29.08.2016 та визначенням порядку користування за третім варіантом (додатковим), запропонованим у висновку додаткової земельно-технічної експертизи №18725 від 26.04.2019. Так, [PERSON] вказала, що на відміну від першого варіанту поділу домоволодіння, другий варіант запропонований висновком судової будівель-технічної експертизи №4605/8068/8069 від 29.08.2016, не передбачає будь-яких переобладнань в приміщеннях будинку, оскільки за таким варіантом виділяється у натурі приміщення у відповідності до фактичного користування ними більш ніж як протягом 34-х років. Стосовно визначення порядку користування спірною земельною ділянкою у відповідності до третього варіанту (додаткового), визначеного висновком додаткової земельно-технічної експертизи №18725 від 26.04.2019, [PERSON] вказала, що позивачами дану обставину не обґрунтовано та не доведено, тоді як доводи про надання можливості збудувати гараж розміром 20 кв.м. з виходом на [ADDRESS] , не підтверджено навіть проектною та дозвільною документацією на будівництво такого об`єкта. Крім того, сам [PERSON] за вказаною адресою не мешкає. У зв`язку з викладеним відповідач за первісним позовом ? [PERSON] , просить суд позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] задовольнити частково та розподілити домоволодіння в натурі з визначенням порядку користування спірною земельною ділянкою у відповідності до другого варіанту, запропонованого висновком будівельно-технічною експертизою №4605/8068/8069 від 29.08.2016. Короткий збірний зміст вимог зустрічного позову Обґрунтовуючи вимоги за зустріним позовом [PERSON] було зазначено, що право власності на 324/1000 часток спірного будинку за [PERSON] було визначено виходячи з того, що приміщення були збудовані спільно [PERSON] та її чоловіком [PERSON] з дозволу власника [PERSON] (померлого [INFO] ), що призвело до значного поліпшення будинку та збільшення його корисної площі. Після затвердження у 2011 році мирової угоди, [PERSON] уклала окремі договори на постачання води, електроенергії, відкриті особові рахунки, за якими сплачуються послуги за фактично зайняті приміщення, тоді як окремий лічильник на газ не вдалося встановити через перешкоди з боку іншим співвласників ( [PERSON] та [PERSON] ), у зв`язку з чим опалення відповідної частини будинку відбувається електроенергією. Разом з тим, з 1987 року з дозволу попереднього власника будинку ( [PERSON] ), [PERSON] та її чоловік зайняли житловому кімнату площею 14,70 кв.м., яка в одному технічному паспорті позначена літ. «2-5», а в іншому, складеному за замовленням [PERSON] та [PERSON] , літ. «1-4». Між вказаною кімнатою та приміщеннями літ. «1-11» та літ. «1-3» дверні отвори вже давно закладені цеглою, оштукатурені та обклеєні шпалерами, а між цією кімнатою та кімнатою літ. «2-3» існує дверний отвір, таким чином, що фактично в спірному будинку вже 34-ри роки існують дві окремі ізольовані квартири, якими сторони у справі весь цей час користуються. Крім гаражу літ. «Е» з надвірних будівель фактично в користуванні сім`ї [PERSON] знаходились також льох літ. «дп» та вбиральня літ. «М». Таким чином, оскільки між сторонами не досягнена домовленість про виділ в натурі часток будинку, що призводить до неможливості укласти та посвідчити нотаріально договір про виділ в натурі частки з нерухомого майна, а також враховуючи порядок фактичного користування (протягом 34-х років) приміщеннями будинку, за відсутності потреби проводити будь-які переобладнання в житловому будинку та згоди на сплату компенсації іншим співвласникам, [PERSON] просить провести розподіл житлового будинку та надвірних будівель за другим варіантом, запропонованим судовою будівельно-технічною експертизою №4605/8068/8069 від 29.08.2016. Порядок користування земельною ділянкою [PERSON] просить визначити за другим варіантом, запропонованим судовою будівельно-технічною експертизою №4605/8068/8069 від 29.08.2016, який відповідає другому варіанту розподілу будинку. На підтвердження своєї згоди на виплату грошової компенсації за збільшення її ідеальної частки згідно з другим варіантом розподілу житлового будинку та надвірних будівель, [PERSON] надала до суду копію квитанції №0.0.1985777854.1 від 20.01.2021, за якою на депозитний рахунок суду внесено грошову компенсацію у сумі 132 830,00 гривень. Аргументи відповідачів за вимогами зустрічного позову Відповідачі за зустрічним позовом ? [PERSON] та [PERSON] проти розподілу домоволодіння за другим варіантом, запропонованим висновком судової будівельно-технічної експертизою №4605/8068/8069 від 29.08.2016, заперечують. Ними зазначено, що фактично спір між сторонами виник з приводу приміщення «2-5» площею 14,70 кв.м. у житловому будинку літ. «А-1», адже навіть у рішенні Харківського районного суду Харківської області від 26 квітня 2011 року вказана житлова кімната в користуванні [PERSON] не зазначена. Доказів на підтвердженні доводів [PERSON] про використання приміщення «2-5» площею 14,70 кв.м. у житловому будинку літ. «А-1» з 1987 року не суду не подано. Щодо закладення дверного отвору із сторони квартири [ADDRESS] , то це було вчинено у 2014 році без дозволу інших власників. При цьому, з наданих експертом [PERSON] пояснень в судовому засіданні, при проведенні перепланувань за першим варіантом розподілу домоволодіння, станом на 2018 рік не потрібно отримання дозвільної документації, адже таке перепланування не потребує втручання у несучі конструкції будівлі. Відповідачами за зустрічним позовом в заперечення доводів розподілу будинку за другим варіантом вказано, що при зміні з 676/1000 та 521/1000 часток у власності (на 155/1000 зменшення розміру частки) є значним відступом від ідеальних часток. Процесуальні дії у справі 18 серпня 2015 року до Харківського районного суду Харківської області надійшов первісний позов [PERSON] та [PERSON] у даній справі, який на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 серпня 2015 року передано у провадження судді [PERSON] На виконання положень частини третьої статті 122 ЦПК України (в редакції 2004 року) судом направлено запит до відділу Адресно-довідкової роботи ГУДМС України в Харківській області для отримання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача у даній справі. Ухвалою суду від 20 серпня 2015 року відкрито провадження за позовом [PERSON] та [PERSON] . 02 вересня 2015 року отримано інформацію про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача [PERSON] . В судовому засіданні, яке відбулося 21 жовтня 2015 року, об`єднано в одне провадження позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Бабаївська селищна рада Харківського району Харківської області, про виділ в натурі частки з майна, що знаходиться у спільній частковій власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, із зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про виділ частки із спільної власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, про що постановлено ухвалу суду. 10 листопада 2015 року від [PERSON] надійшов відзив на зустрічний позов [PERSON] (а.с. 64-68 том 1). 18 листопада 2015 року в судовому засіданні заявлено [PERSON] та [PERSON] клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Клопотання позивача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом задоволено, у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. Провадження у цивільній справі зупинено до проведення експертизи. 12 лютого 2016 року, у зв`язку з поверненням матеріалів цивільної справи від експерта повідомленням про неможливість надати висновок, провадження у справі відновлено. Ухвалою суду від 16 березня 2016 року витребувано з Комунального підприємства «Харківське бюро технічної інвентаризації» належним чином завірену копію матеріалів інвентаризаційної справи на житловий будинок [ADDRESS] , а також відомості про місце розташування огорожі № 4 у складі цього будинку. 18 квітня 2016 року призначено у даній справі судову будівельно-технічну експертизу, за клопотаннями [PERSON] та [PERSON] , а провадження у цивільній справі зупинено до проведення експертизи. Висновок судової будівельно-технічної експертизи за № 4605/8068/8069 від 29.08.2016 (а.с. 159-188 том 1) надійшов до суду разом з матеріалами цивільної справи 20.09.2016. Розпорядженням керівника апарату Харківського районного суду Харківської області Мазур О.О. від 07.10.2016 №01-04/60, у зв`язку зі звільнення судді Харківського районного суду Харківської області [PERSON] на підставі постанови Верховної Ради України від 22.09.2016 №1600-VІІ, призначено повторний автоматизований розподіл вказаної справи. На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 жовтня 2016 року дана цивільна справа надійшла в провадження судді [PERSON] та прийнята ним до свого провадження згідно ухвали від 17 жовтня 2016 року, а також відновлено провадження у справі. 22 листопада 2016 року від представника позивачів за первісним позовом ? адвоката Воронова О.В. надійшла заява про виклик експерта в судове засідання для допиту (а.с. 207 том 1) 07 грудня 2016 року [PERSON] та [PERSON] уточнили первісну позовну заяву, в якій просили провести розподіл спірного будинку в натурі за першим варіантом розподілу житлового будинку, запропонованим у висновку судової будівельно-технічної експертизи за №4605/8068/8069 від 29.08.2016, та визначити порядок користування земельною ділянкою за першим варіантом користування земельною ділянкою, який запропонований у висновку судової будівельно-технічної експертизи за №4605/8068/8069 від 29.08.2016 (а.с.213-216 том 1). В судовому засіданні 21 лютого 2017 року, представник позивача за зустрічним позовом ? адвокат Скробот В.А. подала суду уточнену зустрічну позовну заяву (а.с. 233-237 том 1), в якій [PERSON] просила провести розподіл спірного будинку в натурі згідно другого варіанту поділу будинку та другого варіанту користування земельною ділянкою, які запропоновано у висновку судової будівельно-технічної експертизи за №4605/8068/8069 від 29.08.2016. Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» внесено зміни до Цивільного процесуального кодексу України (далі ? ЦПК України), який набув чинності 15 грудня 2017 року. Відповідно до п.1.9 Перехідних положень ЦПК України, який набув чинності 15.12.2017, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діяли після набрання чинності цією редакцією Кодексу. 04 квітня 2018 року в судовому засідання допитано судового експерта [PERSON] . [PERSON] 03 травня 2018 року подав суду клопотання про призначення додаткової експертизи, обґрунтовуючи його тим, що із запропонованих варіантів поділу земельної ділянки не наданого жодного варіанту із наданням йому доступу до [ADDRESS], внаслідок чого позивач позбавлений можливості розташувати гараж для його автомобіля і завезти в подвір`я крупногабаритні грузи (а.с. 88-89 том 2), яке було уточнено 15 травня 2018 року (а.с. 112-114 том 2). 23 травня 2018 року на підставі ухвали суду призначено додаткову судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено. 07 вересня 2018 року за наслідками повторного автоматичного розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який було здійснено згідно розпорядження керівника апарату Харківського районного суду Харківської області №01-02/106 від 07 вересня 2018 року у зв`язку з розглядом Вищою радою правосуддя 14.08.2018 заяви про відставку судді Харківського районного суду Харківської області [PERSON] та відповідно до наказу в.о. голови Харківського районного суду Харківської області від 20.08.2018 №05-05/88 «Про відрахування судді Харківського районного суду Харківської області [PERSON] », зазначена справа була передана в провадження судді Харківського районного суду Харківської області Шинкарчука Я.А. 21 травня 2019 року до суду надійшли матеріали цивільної справи разом із висновком експерта за результатами проведення додаткової судової земельно-технічної експертизи №18725 від 26.04.2019 (а.с. 239-253 том 2). На підставі ухвали суду від 23 травня 2019 року провадження у цивільній справі відновлено. 19 червня 2019 року [PERSON] та [PERSON] востаннє уточнили вимоги первісного позову (а.с. 2-6 том 3). 28 січня 2020 року [PERSON] востаннє уточнила вимоги зустрічного позову (а.с. 31-39 том 3), а також подала відзив на первісний позов (а.с. 40-44 том 3). В судовому засіданні, яке відбулося 30 липня 2020 року, допитано судового експерта [PERSON] . 22 січня 2021 року від [PERSON] до суду надійшла заява із копією квитанції про внесення на депозитний рахунок Харківського районного суду Харківської області грошової компенсації у сумі 132 830, 00 гривень за збільшення частки одного із співвласників у відповідності до другого варіанту поділу спірного житлового будинку, за висновком судової будівельно-технічної експертизи за №4605/8068/8069 від 29.08.2016 (а.с. 100-102 том 3). В судове засідання учасники справи не з`явилися. Від позивачів за первісним позовом та відповідачів за зустрічним позовом ? [PERSON] та [PERSON] , їх представника ? адвоката Воронова Олександра Володимировича, в матеріалах справи містяться заяви, в яких вони вказали, що вимоги первісного позову підтримують в повному обсязі, просять його задовольнити в повному обсязі, а проти задоволення зустрічного позову заперечують та просять в його задоволенні відмовити, із посиланням на приведені раніше доводи. Від відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом [PERSON] та її представника ? адвоката Скробот Вікторії Анатоліївни в матеріалах справи міститься заява, в якій вони просять проводити розгляд справи у їх відсутність, вимоги зустрічного позову підтримують та просять задовольнити, а проти первісного позову заперечують. Від представника третьої особи ? в.о. селищного голови Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області Михайличенко І. в матеріалах справи міститься заява проводити розгляд справи у відсутність представника селищної ради за наявними у матеріалах справи доказами. Частиною третьою статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини встановлені судом Як вбачається з копії матеріалів інвентаризаційної справи на будинок [ADDRESS] (а.с. 124-227 том 2): -рішенням виконавчого комітету Харківської районної Ради народних депутатів від 21.03.1989 №263, в тому числі, присвоєно будинку літ. «А-1» з літньою кухнею «Д», сараєм «д», гаражем «Е», альтанкою «И», вбиральнею «М» №13-б по [ADDRESS] , а також зареєстровано за будинком [ADDRESS] земельну ділянку у відповідності до рішення Харківської районної ради №854 від 22.06.1972 площею 1200 кв.м. (а.с. 173 том 2); -на підставі свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок, виданого виконавчим комітетом Харківської районної Ради народних депутатів 19.04.1989, за [PERSON] визнано право власності вцілому на будинок [ADDRESS] (а.с. 174 том 2); -рішенням виконавчого комітету Бабаївської селищної Ради народних депутатів від 12.04.1991 №175, перереєстровано земельну ділянку по [ADDRESS] , виділивши в довічне успадковуване користування земельну ділянку площею 1550 м2 (а.с. 178 том 2). На момент розгляду справи судом, спірний житловий будинок [ADDRESS] на праві спільної часткової власності належить: -в 676/4000 частинах [PERSON] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 24 березня 2015 року державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Богуновою Н.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 2-270, як за спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] (а.с. 16 том 1); -в 676/1000 частинах [PERSON] , на підставі свідоцтва про право власності, виданого 24 березня 2015 року державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Богуновою Н.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 2-262, як на 1/2 частку у праві спільної сумісної власності на майно, набуте подружжям за час шлюбу (а.с. 13 том 1) ; -в 676/4000 частинах [PERSON] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 24 березня 2015 року державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Богуновою Н.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 2-266, як за спадкоємицею за законом після смерті [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] (а.с. 10 том 1); -в 324/1000 частинах [PERSON] , на підставі рішення Харківського районного суду Харківської області від 26 липня 2011 року у справі № 2-1067/11 року, яким визнано за [PERSON] право власності на 324/1000 частини спірного будинку, а саме в житловому будинку літ. «А-1» на житлову кімнату «2-3» площею 18,60 кв.м, житлову кімнату літ. «2-4» площею 9,40 кв.м, веранду літ. «а2» з приміщенням коридору літ. «2-1» площею 3,80 кв.м, кухню літ. «2-2» площею 5,20 кв.м, тамбур літ. «а3» з приміщенням тамбур І площею 3,30 кв.м, кладова ІІ площею 3,20 кв.м, крильце літ. «а4», гараж літ. «Е» (а.с.46-47 том 1). Рішенням Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області V сесії VІІ скликання від 09 лютого 2016 року «Про перейменування вулиць на території Бабаївської селищної ради», на виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» від 09.04.2015 №317-VІІІ, [ADDRESS] (а.с.208 том 1). За даними, відображеними в технічному паспорті на спірний будинок, виготовленому Комунальним підприємством «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» станом на 13 серпня 2015 року, до складу спірного житлового будинку входять: будинок літ. «А-1» загальною площею 105,60 кв.м, житловою площею 56,10 кв.м, з верандами літ. «а», літ. «а2», тамбуром літ. «а3», ганками літ. літ. «а1», «а4», надвірні будівлі - літня кухня літ. «Д», льох літ. «дп», сарай літ. «д», козирки літ. «д1, д2», гараж літ. «Е», альтанка літ. «И», вбиральня літ. «М», душ літ. «К», огорожі №№ 1-4, місцеві очисні споруди літ. «Ж», «К1» (а.с. 48-52 том 1). При цьому, житловий будинок літ. «А-1» поділений за фактичним користуванням на дві квартири: квартира [ADDRESS] з приміщеннями 1-1 (ванна площею 3,0 кв.м.), 1-2 (коридор площею 3,20 кв.м.), 1-3 (кухня площею 6,70 кв.м.), 1-7 (житлова площею 8,50 кв.м.), 1-8 (кухня площею 12,50 кв.м.), 1-9 (житлова площею 4,90 кв.м.), 1-10 (комора площею 3,60 кв.м.), 1-11 (коридор площею 5,0 кв.м.); а квартира [ADDRESS] з приміщеннями 2-1 (коридор площею 3,80 кв.м.), 2-2 (кухня площею 5,20 кв.м.), 2-3 (житлова площею 18,60 кв.м.), 2-4 (житлова площею 9,40 кв.м.), 2-5(житлова площею 14,70 кв.м.). Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи за № 4605/8068/8069 від 29.08.2016 (а.с. 159-188 том 1) експертом запропоновано два варіанти розподілу домоволодіння. Так, за першим варіантом розподілу житлового будинку, надвірних будівель та споруд [PERSON] . Та [PERSON] на 676/100 частки домоволодіння виділяється у користування приміщення квартири [ADDRESS] , яка складається з наступного: -житловий будинок літ «А-1» (приміщення 1-2, 1-7, 1-8, 1-9, 1-10, 1-11, 2-5), площею 52,4 кв.м. (3,2+8,5+12,5+4,9+3,6+5,0+14,7), вартістю 92994 гривень (52,4*1774,69); -веранда літ. «а» (приміщення 1-1, 1-3), площею 9,7 кв.м. (3,0+6,7), вартістю 12698 гривень (9,7*1309,07); -надвірних будівель та споруд: ганок літ. «а1» ? 898 гривень; літня кухня літ. «Д» ? 38478 гривень; льох літ. «дп» ? 3844 гривень; сарай літ. «д» ? 10174 гривень; козирок літ. «д1» ? 212 гривень; козирок літ. «д2» ? 315 гривень; альтанка літ. «И» ? 1830 гривень; вбиральня літ. «М» ? 4650 гривень; душ літ. «К» ? 938 гривень; мала очисна споруда «Ж» ? 3192 гривень; огорожа №1-4 вартістю 1/2 частини 5125,5 гривень (10251*1/2). Всього на 676/1000 частин домоволодіння співвласникам квартири [ADDRESS] виділяється будівель та споруд вартістю 175888,50 гривень, що менше покладеного на їх ідеальну частку будинку на 7379,50 гривень, у т.ч.: -площі будинку літ. «А-1» виділяється 52,4 кв.м. вартістю 92994 гривень, що на 1,95 кв.м. і на 3461 гривень менше; -площі веранди літ. «а» виділяється 9,7 кв.м. вартістю 12698 гривень, що на 3,14 кв.м. і на 4114 гривень більше; -площі веранди літ. «а2» не виділяється, що на 6,1 кв.м. і на 12234 гривень менше; -площі тамбуру літ. «а3» не виділяється, що на 4,4 кв.м. і на 9934 гривень менше; -надвірних будівель та споруд виділяється вартістю 70196,5 гривень, що на 14135,5 гривень більше, чим їм покладено на 676/1000 ідеальну частку. Частка співвласників квартири [ADDRESS] складає 649/1000, замість їх ідеальної частки ? 676/1000 домоволодіння. За вказаним варіантом розподілу житлового будинку, надвірних будівель та споруд [PERSON] на 324/1000 частки домоволодіння виділяється у користування приміщення квартири [ADDRESS] , яка складається з наступного: -житловий будинок літ «А-1» (приміщення 2-3, 2-4) (в тексті висновку експертизи вказано також приміщення 2-5, проте в ході допиту експерта [PERSON] 04 квітня 2018 року було встановлено, що внаслідок друкарської помилки до даного абзацу внесено приміщення 2-5), площею 28,0 кв.м. (18,6+9,4), вартістю 49691 гривень (28,0*1774,69); -веранда літ. «а2» (приміщення 2-1, 2-2), площею 9,0 кв.м. (3,8+5,2), вартістю 18098 гривень (9,0*2010,89); -тамбур літ. «а3» (в тексті висновку експертизи вказано літ. «а1», то як в ході допиту експерта [PERSON] 04 квітня 2018 року було встановлено, що насправді буде вірно літ. «а3») (приміщення ? І, ІІ) площею 6,5 кв.м. (3,3+3,20), вартістю 14695 гривень (6,5*2260,77); -надвірних будівель та споруд: ганок літ. «а1» ? 898 гривень; літня кухня літ. «Д» ? 38478 гривень; ганок літ. «а4» ? 326 гривень; гараж літ. «Е» ? 4702 гривень; огорожа №1-4 вартістю 1/2 частини 5125,5 гривень (10251*1/2); мала очисна споруда «К1» ? 2580 гривень. Всього на 324/1000 частин домоволодіння співвласнику квартири [ADDRESS] виділяється будівель та споруд вартістю 95217,50 гривень, що більше покладеного на її ідеальну частку будинку на 7379,50 гривень, у т.ч.: -площі будинку літ. «А-1» виділяється 28,0 кв.м. вартістю 49691 гривень, що на 1,95 кв.м. і на 3461 гривень більше; -площі веранди літ. «а» не виділяється, що на 3,14 кв.м. і на 4114 гривень менше; -площі веранди літ. «а2» виділяється 9,0 кв.м. вартістю 18098 гривень, що на 6,1 кв.м. і на 12234 гривень більше; -площі тамбуру літ. «а3» виділяється 6,5 кв.м. вартістю 14695 гривень, що на 4,4 кв.м. і на 9934 гривень більше; -надвірних будівель та споруд виділяється вартістю 12733,50 гривень, що на 14135,5 гривень менше, чим їй покладено на 324/1000 ідеальну частку. Частка співвласника квартири [ADDRESS] складає 351/1000, замість її ідеальної частки ? 324/1000 домоволодіння. Для здійснення першого варіанту розподілу домоволодіння необхідно провести наступне: -закласти дверний проріз між приміщеннями «2-3» та «2-5»; -на місці раніш існуючого дверного прорізу між приміщеннями «2-5» та «1-1», влаштувати дверний проріз із заповненням його дверним блоком; -квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] житлового будинку обладнати самостійними системами електропостачання, газопостачання; -для квартири [ADDRESS] (співвласник [PERSON] ) на території домоволодіння побудувати вбиральню у відповідності до санітарних вимог. Будівельні роботи та роботи з переобладнання інженерних комунікацій виконувати за проектом, розробленим організацією, яка має ліцензію на виконання такого виду робіт. Проект підлягає погодженню з відповідними установами згідно з чинним законодавством. Переобладнання необхідно робити відповідно до вимог ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» на підставі будівельного паспорту забудови земельної ділянки [5.14]. Запропонований варіант розподілу житлового будинку вказано у додатку №1 до висновку експертизи, при цьому границю розподілу показано червоною лінією, квартиру [ADDRESS] показано синім кольором, квартиру [ADDRESS] показано рожевим кольором (див. додаток №1 до експертизи). Границя розподілу приміщення даху проходить у відповідності до границі розподілу житлового будинку без улаштування перегородки, згідно з протипожежними нормами. Згідно з другим варіантом розподілу житлового будинку, надвірних будівель та споруд [PERSON] та [PERSON] на 676/100 частки домоволодіння виділяється у користування приміщення квартири [ADDRESS] , яка складається з наступного: -житловий будинок літ «А-1» (приміщення 1-2, 1-7, 1-8, 1-9, 1-10, 1-11), площею 37,7 кв.м. (3,2+8,5+12,5+4,9+3,6+5,0), вартістю 66906 гривень (37,7*1774,69); -веранда літ. «а» (приміщення 1-1, 1-3), площею 9,7 кв.м. (3,0+6,7), вартістю 12698 гривень (9,7*1309,07); -надвірних будівель та споруд: ганок літ. «а1» ? 898 гривень; літня кухня літ. «Д» ? 38478 гривень; сарай літ. «д» ? 10174 гривень; козирок літ. «д1» ? 212 гривень; козирок літ. «д2» ? 315 гривень; альтанка літ. «И» ? 1830 гривень; душ літ. «К» ? 938 гривень; мала очисна споруда «Ж» ? 3192 гривень; огорожа №1-4 вартістю 1/2 частини 5125,5 гривень (10251*1/2). Всього на 676/1000 частин домоволодіння співвласникам квартири [ADDRESS] виділяється будівель та споруд вартістю 141306,50 гривень, що менше покладеного на їх ідеальну частку будинку на 41961,5 гривень, у т.ч.: -площі будинку літ. «А-1» виділяється 37,7 кв.м. вартістю 66906 гривень, що на 16,65 кв.м. і на 29549 гривень менше; -площі веранди літ. «а» виділяється 9,7 кв.м. вартістю 12698 гривень, що на 3,14 кв.м. і на 4114 гривень більше; -площі веранди літ. «а2» не виділяється, що на 6,1 кв.м. і на 12234 гривень менше; -площі тамбуру літ. «а3» не виділяється, що на 4,4 кв.м. і на 9934 гривень менше; -надвірних будівель та споруд виділяється вартістю 61702,5 гривень, що на 5641,5 гривень більше, чим їм покладено на 676/1000 ідеальну частку. Частка співвласників квартири [ADDRESS] складає 521/1000, замість їх ідеальної частки ? 676/1000 домоволодіння. Відповідно до вказаного варіанту розподілу житлового будинку, надвірних будівель та споруд [PERSON] на 324/1000 частки домоволодіння виділяється у користування приміщення квартири [ADDRESS] , яка складається з наступного: -житловий будинок літ «А-1» (приміщення 2-3, 2-4, 2-5), площею 42,7 кв.м. (18,6+9,4+14,7), вартістю 75779 гривень (42,7*1774,69); -веранда літ. «а2» (приміщення 2-1, 2-2), площею 9,0 кв.м. (3,8+5,2), вартістю 18098 гривень (9,0*2010,89); -тамбур літ. «а3» (у тексті висновку експерта вказано в даному абзаці тамбур літ. «а1», тоді як виходячи з технічного паспорту в будівлі є лише тамбур літ. «а3», а літерою «а1» вказано ганок, крім того за даними висновку експерта, далі відповідний тамбур зазначається літ. «а3») (приміщення ? І, ІІ) площею 6,5 кв.м. (3,3+3,20), вартістю 14695 гривень (6,5*2260,77); -надвірних будівель та споруд: ганок літ. «а4» ? 326 гривень; льох літ. «дп» ? 3844 гривень; гараж літ. «Е» ? 4702 гривень; вбиральня літ. «М» ? 4650 гривень; огорожа №1-4 вартістю 1/2 частини 5125,5 гривень (10251*1/2); мала очисна споруда «К1» ? 2580 гривень. Всього на 324/1000 частин домоволодіння співвласнику квартири [ADDRESS] виділяється будівель та споруд вартістю 129799,50 гривень, що більше покладеного на її ідеальну частку будинку на 41961,50 гривень, у т.ч.: -площі будинку літ. «А-1» виділяється 42,7 кв.м. вартістю 75779 гривень, що на 16,65 кв.м. і на 29549 гривень більше; -площі веранди літ. «а» не виділяється, що на 3,14 кв.м. і на 4114 гривень менше; -площі веранди літ. «а2» виділяється 9,0 кв.м. вартістю 18098 гривень, що на 6,1 кв.м. і на 12234 гривень більше; -площі тамбуру літ. «а3» виділяється 6,5 кв.м. вартістю 14695 гривень, що на 4,4 кв.м. і на 9934 гривень більше; -надвірних будівель та споруд виділяється вартістю 21227,5 гривень, що на 5641,5 гривень менше, чим їй покладено на 324/1000 ідеальну частку. Частка співвласника квартири №2 складає 479/1000, замість її ідеальної частки ? 324/1000 домоволодіння. Для здійснення другого варіанту розподілу домоволодіння необхідно провести наступне: -квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] житлового будинку обладнати самостійними системами електропостачання, газопостачання; -для квартири [ADDRESS] (у тексті висновку експертизи в даному абзаці зазначено «для квартири [ADDRESS] », тоді як виходячи з переліку виділених співвласникам приміщень і споруд за таким варіантом розподілу, зокрема, співвласнику квартири [ADDRESS] [PERSON] виділена вбиральня літ. «М», вбачається описка у номері квартири, в тому числі за співвласниками [PERSON] та [PERSON] виділена квартира [ADDRESS] ) (співвласники [PERSON] та [PERSON] ) на території домоволодіння побудувати вбиральню у відповідності до санітарних вимог. Будівельні роботи та роботи з переобладнання інженерних комунікацій виконувати за проектом, розробленим організацією, яка має ліцензію на виконання такого виду робіт. Проект підлягає погодженню з відповідними установами згідно з чинним законодавством. Переобладнання необхідно робити відповідно до вимог ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» на підставі будівельного паспорту забудови земельної ділянки [5.14]. Запропонований варіант розподілу житлового будинку вказано у додатку №1 до висновку експертизи, при цьому границю розподілу показано червоною лінією, квартиру [ADDRESS] показано синім кольором, квартиру [ADDRESS] показано рожевим кольором (див. додаток №1 до експертизи). Границя розподілу приміщення даху проходить у відповідності до границі розподілу житлового будинку без улаштування перегородки, згідно з протипожежними нормами. Відтак, у зв`язку із зміною часток у запропонованих варіантах розподілу домоволодіння, експертом у висновку судової будівельно-технічної експертизи за № 4605/8068/8069 від 29.08.2016 (а.с. 159-188 том 1) визначено грошова компенсація для власника, частка якого зменшується за варіантами розподілу домоволодіння. Розмір компенсації визначено відповідно до ринкової власності досліджуваного об`єкту нерухомості. Так, за першим варіантом розподілу домоволодіння грошову компенсацію, яку треба виплатити співвласнику квартири [ADDRESS] , склала на час виконання експертизи, тобто на серпень 2016 року, 23138 гривень, тоді як за другим варіантом розподілу грошову компенсацію, яку треба виплатити співвласнику квартири [ADDRESS] у користь співвласників квартири №1 (в тексті висновку експертизи вказано «співвласнику квартири [ADDRESS] », тоді як в ході допиту експерта [PERSON] 04 квітня 2018 року було уточнено, що насправді це описка та вірно буде «співвласнику квартири [ADDRESS] » ), склала на час виконання експертизи, тобто на серпень 2016 року, 132830 гривень (а.с. 176 том 1). Щодо визначення порядку користування земельною ділянкою, то у відповідності до двох варіантів розподілу домоволодіння, у висновку судової будівельно-технічної експертизи за № 4605/8068/8069 від 29.08.2016 (а.с. 159-188 том 1) експертом запропоновано два варіанти користування земельною ділянкою. Так, згідно першого варіанту користування земельною ділянкою, який відповідає першому варіанту поділу житлового будинку, співвласникам квартири [ADDRESS] ( [PERSON] та [PERSON] ) виділяється у користування земельна ділянка площею 1085 кв.м., у т.ч. земельна ділянка загального користування площею 67,1 кв.м., а співвласнику квартири [ADDRESS] ( [PERSON] ) виділяється у користування земельна ділянка площею 520 кв.м., у т.ч. земельна ділянка загального користування площею 67,1 кв.м. Границя користування земельною ділянкою проходить в точках «А», «Б», «В», «Г», «Д», «Е», «Ж», «З», «И», «К», «Л», «М», «Н». Земельні ділянки загального користування обмежені точками «А», «Б», «Г», «Д», «Ж», «З», «И», «К», «Н» та стінами будівель і споруд (відповідно до додатку №1 експертизи). Границя користування земельною ділянкою вказано на викопіюванні плану земельної ділянки червоним кольором. Земельну ділянку квартири [ADDRESS] вказано синім кольором, земельну ділянку квартири [ADDRESS] вказано рожевим кольором, а земельну ділянку загального користування зазначено червоною штрих-лінією. У відповідності до другого варіанту користування земельною ділянкою, який відповідає другому варіанту поділу житлового будинку, співвласникам квартири [ADDRESS] ( [PERSON] та [PERSON] ) виділяється у користування земельна ділянка площею 1085 кв.м., у т.ч. земельна ділянка загального користування площею 67,0 кв.м., а співвласнику квартири [ADDRESS] ( [PERSON] ) виділяється у користування земельна ділянка площею 520 кв.м., у т.ч. земельна ділянка загального користування площею 67,0 кв.м. Границя користування земельною ділянкою проходить в точках «А», «Б», «В», «Г», «Д», «Е», «Ж», «З», «И», «К», «Л», «М», «Н», «О», «П», «Р», «С», «Т», «У», «Ф», «Х», «Ц», «Ч», «Ш». Земельні ділянки загального користування обмежені точками «А», «Б», «Г», «Д», «Ж», «З», «И», «Л», «М», «Н», «О», «Р» та стінами будівель та споруд. Границя користування земельною ділянкою вказано на викопіюванні плану земельної ділянки червоним кольором. Земельну ділянку квартири [ADDRESS] вказано синім кольором, земельну ділянку квартири [ADDRESS] вказано рожевим кольором, а земельну ділянку загального користування зазначено червоною штрих-лінією. Таким чином, з огляду на запропоновані варіанти розподілу домоволодіння із визначенням порядку користування земельними ділянками, експерт у висновку судової будівельно-технічної експертизи за № 4605/8068/8069 від 29.08.2016 (а.с. 159-188 том 1), прийшов до таких висновків: -з технічної точки зору поділити в натурі між співвласниками, у відповідності до їх ідеальних часток житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] , не уявляється можливим з причин, що вказані у дослідницькій частині висновку експерта; -запропоновано два варіанти розподілу житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані за адресою: за адресою: [ADDRESS] , з відступом від ідеальних часток співвласників в праві власності на це домоволодіння та визначено розмір компенсації, яку необхідно сплатити співвласнику, частка якого зменшується по варіантам розподілу домоволодіння; -у зв`язку з тим, що поділ будинку в натурі можливий, варіанти порядку користування житловим будинком з надвірними будівлями не пропонуються; -відповідно до наданих варіантів розподілу домоволодіння, запропоновані два варіанти порядку користування земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] , згідно з ідеальними частками співвласників будинків; -запропонований варіант №2 розподілу житлового будинку [ADDRESS] , враховує фактичне користування згідно з яким співвласнику 324/1000 частин будинку [PERSON] виділені приміщення в житловому будинку літ. «А-1»: житлова кімната «2-3» площею 18/,60 кв.м., житлова кімната «2-4» площею 9,40 кв.м., житлова кімната «2-5» площею 14,70 кв.м., веранда літ. «а2» з приміщеннями коридору «2-1» площею 3,80 кв.м. та кухні «2-2» площею 5,20 кв.м., тамбур літ. «а3» з приміщеннями «І» площею 3,30 кв.м. та «ІІ» площею 3,20 кв.м.; по надвірним будівлям та спорудам виділені: ганок літ. «а4», гараж літ. «Е», льох літ. «дп», вбиральня літ. «М», очисна споруда літ. «К1». При цьому співвласникам [PERSON] та [PERSON] виділені у спільне користування всі інші приміщення в житловому будинку та інші надвірні будівлі і споруди, що входять до складу домоволодіння; -у варіанті №2 розподілу житлового будинку зазначено як змінюються ідеальні частки співвласників будинку та вказаного розмір компенсації, яку потрібно сплатити [PERSON] іншим співвласникам за збільшення своєї ідеальної частки; -відповідно до варіанту №2 розподілу житлового будинку, запропоновано варіант №2 порядку користування земельною ділянкою згідно з ідеальними частками в праві власності на це нерухоме майно. В судовому засіданні, яке відбулося 04 квітня 2018 року (а.с.81-85 том 2) судовий експерт [PERSON] уточнила текст експертизи за висновком судової будівельно-технічної експертизи за № 4605/8068/8069 від 29.08.2016 та пояснила деякі обставини експертизи, а саме: -за другим варіантом розподілу запропонованим у висновку грошову компенсацію, яку треба виплатити «співвласнику квартири [ADDRESS] », проте в ході допиту експерта [PERSON] було уточнено, що насправді це описка та вірно буде, що «грошову компенсацію, яку треба виплатити співвласнику квартири [ADDRESS] », на час виконання експертизи, тобто на серпень 2016 року, становить 132830 гривень (аркуші висновку 18) (а.с. 176 том 1); -альтанка літ. «И» виділена за кожним із наданих варіантів розподілу домоволодіння у користування [PERSON] та [PERSON] і оскільки вона не є капітальною спорудою, її можливо перенести, а тому при визначенні порядку користування земельною ділянкою її не було вказано на викопіюванні плану; -на запитання: «Чи можливо визначити порядок користування земельною ділянкою таким чином, щоб у користування співвласників квартири [ADDRESS] ( [PERSON] та [PERSON] ) було виділено частину ділянки для розміщення гаражу близько 20-25 кв.м. з виходом на [ADDRESS]?» експертом зазначено, що в ході проведення експертизи, нею було запропоновано два варіанти порядку користування спірною земельною ділянкою, які відповідають варіантам розподілу домоволодіння, і вони були запропоновані з врахуванням рельєфу місцевості. Зокрема, по красній лінії знаходиться двір [PERSON] , який знаходиться нижче відмітки землі вулиці, а тому було прийнято рішення зі сторони красної лінії саме [PERSON] виділити подвір`я, адже [PERSON] та [PERSON] за обома варіантами виділено двір з тильної сторони будівлі, по рівній місцевості без будь-яких перепадів. При цьому побажання співвласників квартири [ADDRESS] ( [PERSON] та [PERSON] ) про виділення їм у «користування частини ділянки для розміщення гаражу близько 20-25 кв.м. з виходом на [ADDRESS]», при призначенні експертизи за ухвалою суду, не було сформульовано; -за першим варіантом розподілу будинку запропонованим у висновку вказано, що співвласнику квартири [ADDRESS] [PERSON] виділяється у користування в житловому будинку літ. «А-1» приміщення 2-5, тоді як в ході допиту експерта [PERSON] було уточнено, що насправді за відповідним варіантом співвласнику квартири [ADDRESS] [PERSON] не виділяється приміщення 2-5 у житловому будинку літ. «А-1», що на інші висновки у експертизі не вплинуло та в підрахунок площ і відповідних сум, не ввійшло (аркуші висновку 8) (а.с. 166 том 1); -на території домоволодіння фактично знаходяться два льохи, однак в ході проведення експертизи було враховано лише будівлі та споруди, які внесено до технічної документації (технічного паспорту), відтак інших льох, який наявний на території домоволодіння, не було взято до уваги ані в ході підрахунку розміру часток, ані в ході розподілу домоволодіння; -питання про обладнання будинку окремими системами електропостачання, опалення, водопостачання та водовідведення, яке вже склалося до проведення експертизи, виходячи з фактичного користування, не досліджувалось. У висновку за результатами проведення додаткової судової земельно-технічної експертизи № 18725 від 26 квітня 2019 року (а.с. 238-253 том 2) експертом запропоновано третій варіант (додатковий) порядку користування земельною ділянкою, який відповідає першому варіанту розподілу житлового будинку, що запропонований у висновку будівельно-технічної експертизи №4605/8068/8069 від 29.08.2016. Відповідно до вказаного варіанту співвласникам квартири [ADDRESS] ( [PERSON] та [PERSON] ) виділяється у користування земельна ділянка площею 1085 кв.м., у т.ч. земельна ділянка загального користування площею 56,0 кв.м., а співвласнику квартири [ADDRESS] ( [PERSON] ) виділяється у користування земельна ділянка площею 520 кв.м., у т.ч. земельна ділянка загального користування площею 56,0 кв.м. Границя користування земельною ділянкою проходить в точках «А», «Б», «В», «Г», «Д», «Е», «Ж», «З», «И», «К», «Л», «М», «Н», «О», «П», «Р». Земельні ділянки загального користування обмежені точками «А», «Б», «Г», «Д», «Ж», «З», «И», «К», «Р», «О», «П» та стінами будівель і споруд (дивитись додаток №1). Границю користування земельною ділянкою вказано на викопіюванні плану земельної ділянки червоним кольором. Земельну ділянку квартири [ADDRESS] вказано синім кольором, земельну ділянку квартири [ADDRESS] вказано рожевим кольором, а земельну ділянку загального користування зазначено червоною штрих-лінією. У висновку додаткової судової земельно-технічної експертизи № 18725 від 26 квітня 2019 року за результатами експертизи зроблено такі висновки: -визначити порядок користування земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] у відповідності до ідеальних часток співвласників квартири [ADDRESS] ( [PERSON] та [PERSON] ) з наданням частини земельної ділянки для розміщення гаражу розміром 20 кв.м. з виходом на [ADDRESS] , можливо. У дослідницькій частині висновку експертизи запропоновано додатковий варіант №3 порядку користування земельною ділянкою, який відповідає варіанту №1 розподілу житлового будинку, що запропонований у висновку судової будівельно-технічної експертизи №4605/8068/8069 від 29.08.2016; -у зв`язку із щільністю забудови земельної ділянки досліджуваного домоволодіння та в зв`язку з тим, що вже надані варіанти розподілу житлового будинку [ADDRESS] з надвірними будівлями та спорудами за вказаною адресою у висновку судової будівельно-технічної експертизи №4605/8068/8069 від 29.08.2016, інші варіанти порядку користування земельною ділянкою запропонувати не надається можливим; -у наданому додатковому варіанті №3 порядку користування досліджуваною земельною ділянкою враховано об`єднання часток [PERSON] і [PERSON] , та розрахунок проведений у відповідності до їх об`єднаної частки ? 676/1000 в праві власності на досліджуване нерухоме майно. В судовому засіданні, яке відбулося 30 липня 2020 року (а.с. 81-84 том 3), допитана судовий експерт [PERSON] , яка повідомила, що при проведені переобладнань, які запропоновані у висновку судової будівельно-технічної експертизи за № 4605/8068/8069 від 29.08.2016, втручання у несучі конструкції будинку не потрібне. Крім того, оскільки експертизу у даній справі щодо розподілу житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, проведено у 2016 році, в ній міститься вказівка на те, що «Переобладнання необхідно робити відповідно до вимог ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» на підставі будівельного паспорту забудови земельної ділянки». Проте, після складання експертизи у 2016 році, прийнятий та набрав чинності Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 року № 406, яким передбачено, що роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками. Відтак, досліджуваний у даній справі житловий будинок відноситься до об`єктів з незначними наслідками, а тому перелічені у судовій експертизі 2016 року переобладнання, у зв`язку з прийняттям вказаної вище постанови Кабінету Міністрів України, не потребують отримання будь-яких дозволів для такого переобладнання. Інших доказів, які мають відношення до предмету доказування, сторонами справи не було подано. Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України). Відповідно до статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 12 ЦПК України). Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). У відповідності до частини першої статі 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Суд, вислухавши доводи сторін, допитавши експерта та дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в справі письмові докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, виходить з наступних висновків. Щодо виділу в натурі домоволодіння Статтею 41 Конституції України установлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. За приписами статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Поняття спільної часткової власності визначено у частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Право спільної часткової власності ? це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні. Частиною третьою статті 358 ЦК України встановлено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Згідно з частинами першою та другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Відповідно до частин першої та другої статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України, виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести з несуттєвим відступленням від розміру ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Ураховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно до його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки. Виділ часток (поділ) будівлі, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будівлі із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані будівлі, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Вирішуючи питання про усунення розбіжностей у застосуванні одних і тих самих норм права ч.2 ст. 183, ч.ч. 1, 2 ст. 364, ст. 358 ЦК України, Верховній Суд України у постанові від 03 квітня 2013 року у справі № 6-12цс13 дійшов до такого правового висновку, а саме, «виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок». Так, вирішуючи питання про усунення розбіжностей у застосуванні ст. ст. 364, 367, 376 ЦК України в постанові від 30 вересня 2015 року у справі №6-286цс15, Верховний Суд України дійшов правового висновку про те, що, «оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них». У постанові від 30 жовтня 2019 року у справі №520/1305/16 (провадження №61-29620св18) Верховний Суд виходив з того, що «правова природа спільної часткової власності полягає у тому, що співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення обсягу прав співвласників. Кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Порядок користування майном, який складається між співвласниками, не завжди відповідає їх ідеальним часткам у праві власності, тобто виникає відхилення розміру реальної частки від ідеальної, проте такий порядок користування не змінює розмір частки співвласника у праві спільної власності, визначений правовстановлюючими документами». Аналізуючи зазначені вище норми права, правові висновки Верховного Суду України та Верховного Суду, з`ясовуючи встановлені обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, докази, надані сторонами у справі, суд вважає, що в судовому засіданні сторонами доведено належним чином, що виділ його частки із майна, що є у спільній часткової власності, можливий, оскільки при виділі частки зі спільного нерухомого майна, власнику виділяється окрема площа (житлова та підсобна), яка є ізольованою від приміщення інших співвласників, має окремий вихід, тобто складає окремий об`єкт нерухомого майна. Суд, обираючи, який із двох запропонованих у висновку судової будівельно-технічної експертизи №4605/8068/8069 від 29.08.2016, можливо застосувати у даному випадку, взяв до уваги наступне: -співвласниками спірного домоволодіння самостійно не досягнена згода щодо розподілу належного їм на праві спільної часткової власності нерухомого майна; -неможливості поділу спірного майна без відходу від ідеальних часток співвласників; -фактичне користування приміщеннями житлового будинку літ. «А-1» станом на 2015 рік, які мають самостійні виходи (квартири будинку), виходячи з відомостей технічного паспорту, складеного 13 серпня 2015 року, інформацією експерта, наданою в судовому засіданні 04 квітня 2018 року в ході допиту та у висновку судової будівельно-технічної експертизи №4605/8068/8069 від 29.08.2016; -внесення [PERSON] на депозитний рахунок Харківського районного суду Харківської області всієї суми грошової компенсації, яку необхідно їй сплатити іншим співвласникам ( [PERSON] та [PERSON] ) за зменшення належної їм частки у праві власності на спірне нерухоме майно; -необхідність виконання перепланування в житловому будинку літ. «А-1». Стосовно визначення порядку користування земельною ділянкою Відповідно до частини першої статті 88 ЗК України у редакції, на момент виникнення спірних правовідносин (набуття сторонами у справі права власності на відповідні частини домоволодіння) володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку Згідно з частиною четвертою статті 120 ЗК України у редакції, на момент виникнення спірних правовідносин (набуття сторонами у справі права власності на відповідні частини домоволодіння) у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Зазначені положення щодо користування власністю цілком повинні застосовуватись до майнових прав на майно (зокрема до права користування земельною ділянкою). Отже, право користування земельною ділянкою визначається відповідно до часток кожного з власників нерухомого майна, яке знаходиться на цій земельній ділянці, якщо інше не було встановлено домовленістю між ними. Однак у будь якому випадку наявне в однієї особи право не може порушувати права іншої особи (частина п`ята статті 319 ЦК України). Оцінюючи можливість визначення порядку користування спірною земельною ділянкою, судом встановлено, що рішенням Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області від 09 вересня 1997 року №469 (а.с.8 том 1) [PERSON] було передано у приватну власність земельну ділянку площею 1600 кв.м., в тому числі для обслуговування житлового будинку 1500 кв.м., для ведення особистого підсобного господарства 100 кв.м. за адресою: [ADDRESS] . Отже, приведеним вище рішенням виділено земельну ділянку [PERSON] за відмінною адресою, ніж адреса спірної земельної ділянки у даній справі ( [ADDRESS] ). Відтак, посилання учасників справи на рішення Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області від 09 вересня 1997 року №469, суд не бере до уваги. При цьому, матеріали інвентаризаційної справи Комунального підприємства «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» на будинок за адресою [ADDRESS] , копія якої долучена до матеріалів даної цивільної справи (а.с. 124-227 том 2) містить рішення виконавчого комітету Бабаївської селищної Ради народних депутатів від 12.04.1991 №175, яким було перереєстровано земельну ділянку по [ADDRESS] , виділивши в довічне успадковуване користування земельну ділянку площею 1550 м2 (а.с. 178 том 2). Отже, матеріали справи все ж містять рішення уповноваженого на те органу про передачу [PERSON] у довічне успадковуване користування земельну ділянку по [ADDRESS] , хоча і існує незначна різниця площ виділеної за відповідним рішенням (1550 кв.м.) та фактичної площі ділянки, яка перебуває у користуванні згідно з Експлікацією земельних угідь за відповідною адресою, складеної Приватним підприємством «Регіонземпроект» (1605 кв.м.) (а.с. 9 том 1). Висновки суду за результатами розгляду справи Оцінивши всі приведені сторонами доводи та наявні у справі документи в сукупності, беручи до уваги, що між сторонами у даній справі не була досягнена добровільна згода про поділ належного їм на праві спільної часткової власності майна та експертом вказано на неможливість проведення поділу домоволодіння без відходу від ідеальних часток власників, враховуючи порядок фактичного користування (протягом 34-х років) приміщеннями будинку, за відсутності потреби проводити будь-які переобладнання в житловому будинку запропоновані за другим варіантом розподілу домоволодіння, а також згоди [PERSON] на сплату грошової компенсації іншим співвласникам за збільшення належної останній частки у праві власності, що було виражено у внесенні на депозитний рахунок Харківського районного суду Харківської області суми, яка підрахована експертом у висновку експертизи, суд приходить до висновку, що можливо провести розподіл житлового будинку та надвірних будівель за другим варіантом, запропонованим судовою будівельно-технічною експертизою №4605/8068/8069 від 29.08.2016. Доводи [PERSON] та [PERSON] викладені на противагу обрання другого варіанту розподілу, не спростовують висновки суду приведені вище та взяті до уваги при прийнятті рішення обставини, зокрема, фактичне багаторічне користування [PERSON] спірним житловим приміщенням літ. «2-5» (колишня літ. «1-4») площею 14,70 кв.м. у житловому будинку літ. «А-1», льохом літ. «дп» та вбиральнею літ. «М», а також внесення останньою на депозитний рахунок суду суми компенсації іншим співвласникам за зменшення їхніх часток саме за другим варіантом розподілу. Оскільки обраний судом другий варіант розподілу житлового будинку та надвірних будівель, запропонований висновком судової будівельно-технічної експертизи №4605/8068/8069 від 29.08.2016, має лише один відповідний йому варіант порядку користування спільною земельною ділянкою, а з огляду на те, що у висновку додаткової судової земельно-технічної експертизи № 18725 від 26 квітня 2019 року експертом вказано на неможливість визначення інших варіантів поділу, у зв`язку із щільністю забудови земельної ділянки досліджуваного домоволодіння та наявність трьох варіантів порядку користування земельною ділянкою, суд вважає за доцільним визначити порядок користування земельною ділянкою саме за другим варіантом, запропонованим у висновку судової будівельно-технічної експертизи №4605/8068/8069 від 29.08.2016. Слід також вказати, що при призначенні експертизи у даній справі у 2016 році, зі сторони [PERSON] та [PERSON] питання про будівництво гаражу з виходом на [ADDRESS] (колишня назва ? [ADDRESS] ) не було жодним чином окреслено. Між тим, в ході роз`яснення висновків судової будівельно-технічної експертизи за № 4605/8068/8069 від 29.08.2016 в судовому засідання, яке відбулося 04 квітня 2018 року, судовий експерт [PERSON] вказала, що за кожним із запропонованих варіантів порядку користування спірною земельною ділянкою у користування співвласників [PERSON] та [PERSON] виділено ділянку для облаштування подвір`я без будь-яких перепадів та по рівній місцевості, тоді як експертом вирішено за для облаштування подвір`я співвласнику [PERSON] провести виділ частини ділянки зі сторони [ADDRESS] , оскільки виділена останній ділянка значно нижча рівня вулиці. Щодо розподілу судових витрат Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог статті 141 ЦПК України. Відповідно до вимог частин першої та другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема, у разі задоволення позову ? на відповідача, а у разі часткового задоволення позову ? на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За положеннями частин першої, третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, експертів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпечення доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Як вбачається з матеріалів справи, зі сторони позивачів за первісним позовом за звернення до суду було сплачено 243,60 гривень (а.с. 1 том 1) та 551,21 гривень (а.с. 215 том 1), а також понесено інші витрати, пов`язані з проведенням експертиз, що підтверджені матеріалами справи, а саме: 121, 80 гривень (а.с. 91 том 1), 3072,00 (а.с. 158 том 1) та 3575,00 гривень (а.с.238 том 2) (всього 7 563, 21 гривень). Стороною позивача за зустрічним позовом за звернення до суду з відповідним позовом сплачено судовий збір на суму 878,38 гривень, а також понесено інші витрати, пов`язані з проведенням експертизи, що підтверджені матеріалами справи, а саме: 243,60 гривень (а.с. 94 том 1) та 3072,00 (а.с. 158 том 1) (всього 4 193, 98 гривень). Згідно частини десятої статті 141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат. Відтак, оскільки судом задоволено частково первісний позов [PERSON] та [PERSON] (7 563, 21 гривень / 2 = 3781, 81 гривень) та вимоги [PERSON] за зустрічним позовом задоволено в повному обсязі (4 193, 98 гривень), виходячи з положень частини десятої статті 141 ЦПК України, з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] підлягає стягненню різниця судового збору (4193,98 ? 3781, 81 = 412,17) у сумі 412 (чотириста дванадцять) гривень 17 (сімнадцять) копійок, в рівних частинах з кожного.

Outcome: partial