Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-13 00:00:00

У серпні 2013 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до виконавчого комітету Амур-Нижньодніпровської районної у м. Дніпропетровську ради, де треті особи - Четверта дніпропетровська державна нотаріальна контора, Житлово-будівельний кооператив №183 «Д» «Стеновик», [PERSON], про визнання права власності в порядку спадкування за законом, в обґрунтування позову зазначила, що [INFO] помер її чоловік [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири [ADDRESS]. Спадкоємцями першої черги є позивачка, як дружина померлого, та їх донька [PERSON]. Остання з заявою про прийняття спадщини не зверталася. Квартира [ADDRESS] знаходиться в Житлово-будівельному кооперативі №183 «Д» «Стеновик», членом якого був [PERSON] Згідно довідки Житлово-будівельного кооперативу №183 «Д» «Стеновик» [PERSON] сплатив всю суму паю в розмірі 4118 грн. 00 коп. Позивачка звернулася до Четвертої дніпропетровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак свідоцтво про право на спадщину не отримала. Таким чином позивач, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить суд визнати за нею право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після [PERSON] В судове засідання позивач надала заяву щодо розгляду справи за її відсутності, просила позов задовольнити. Представник відповідача виконавчого комітету Амур-Нижньодніпровської районної у місті Дніпропетровську ради в судове засідання не з'явилися, про слухання справи повідомлений належним чином, про причини не явки суд не повідомили. Представник третьої особи Четвертої дніпропетровської державної нотаріальної контори до суду своїх представників не направили, про слухання справи повідомлений належним чином, надавши суду заяву про слухання справи в відсутність їх представника та винести рішення на розсуд суду. Представник третьої особи Житлово-будівельного кооперативу №183 «Д» «Стеновик» в судове засідання не з'явився, про слухання справи повідомлений належним чином, про причини не явки суд не повідомили. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явилася, надавши заяву щодо розгляду справи за її відсутності, проти задоволення позову не заперечувала. Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України у зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтею 41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Дана норма права кореспондується з положеннями ст.19-1 Закону України «Про кооперацію». Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п.11 своєї постанови №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» при вирішенні спорів про право власності на жилий будинок, на квартиру в житлово-будівельному або житловому кооперативі, на інші будівлі судам слід виходити з роз'яснень, які дані Пленумом Верховного Суду України у прийнятих ним постановах з цих питань. Крім цього, слід враховувати, що: б) при повному внесені пайових внесків за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані члену житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, у особи, яка має право на частку в пайових внесках, виникає право власності на відповідну частку квартири, дачі, гаража чи іншої будівлі. Судом встановлено, що [PERSON] був членом Житлово-будівельного кооперативу №183 «Д» «Стеновик». Відповідно до довідки голови ЖБК №183 «Д» «Стеновик» № 485 від 10.06.2013 пайовий внесок за квартиру [ADDRESS] був сплачений в повному обсязі під час перебування [PERSON] та [PERSON] в зареєстрованому шлюбі. Відповідно до ч.3 ст.384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Таким чином, [PERSON] та [PERSON] стали власниками спірної квартири. [PERSON] помер [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого Амур-Нижньодніпровським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 721. У абз. 2 п. 8 своєї постанови від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. Тобто, після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS]. Спадкоємцями першої черги після померлого [PERSON] є його дружина [PERSON] та донька [PERSON] Фактично спадщину прийняла [PERSON], яка проживала з померлим, однак свідоцтво про право на спадщину за законом вона не отримала. Донька померлого [PERSON] з заявою до Четвертої дніпропетровської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини не зверталася. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Як вбачається з матеріалів справи, позивач у встановлений законом строк звернулася до нотаріальної контори з питання оформлення спадщини. Однак свідоцтво про право на спадщину за законом не отримала у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно. Таким чином, позовні вимоги позивача є обґрунтованими і підлягають задоволенню. Відповідно до вимог ст.88 ЦПК України судові витрати віднести на позивача.

Outcome: approved