Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-13 00:00:00

У серпні 2018 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» яке є правонаступником Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» звернулося до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію. [PERSON] проживає за адресою: квартира [INFO] та є споживачем послуг, які надає позивач, та має відкритий особистий рахунок одержувача електроенергії [NUMBER]. Станом на 01 жовтня 2016 року за о/р [NUMBER], який належить відповідачу, утворилась заборгованість у розмірі у розмірі 6 398 грн. 68 коп., яка складається із боргу за споживчу електричну енергію у розмірі 2 279 грн.41 коп., 3% річних та інфляційної складової боргу у розмірі 4 119 грн. 27 коп. Крім того, [PERSON] має заборгованості за не обліковану електричну енергію за актом про порушення №36140 від 14.05.2014 року у розмірі 4 933,88 грн; заборгованості за не обліковану електричну енергію за актом про порушення №31903 від 14.12.2015 року у розмірі 8 069,13 грн; заборгованості за не обліковану електричну енергію за актом про порушення №37143 від 15.07.2016 року у розмірі 439,24 грн; Станом на 01.08.2018 року заборгованість за актами порушень ПКЕЕН №36140, від 14.05.2014 року, №31903 від 14.12.2015 року, №37143 від 15.07.2016 року споживачем не погашена, не зважаючи на вимогу сплатити вказану заборгованість. Незважаючи на неодноразові попередження про необхідність сплати заборгованості за споживчу електричну енергію, свої зобов'язання відповідач не виконує. Посилаючись на наведене, просить стягнути з відповідача на свою користь суму заборгованості у розмірі 17 561 грн. 52 коп. та судові витрати у розмірі 1776 грн. 20 коп. Відповідно до вимог ст. 19, 274 ЦПК України дана справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. Відповідач у встановлений судом строк не надав до суду відзив на позовну заяву, а тому суд на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є власником особового рахунку [NUMBER], за яким отримує послуги з постачання електроенергії у квартирі [ADDRESS]. Станом на 01 жовтня 2016 року за о/р [NUMBER], який належить відповідачу, утворилась заборгованість у розмірі у розмірі 6 398 грн. 68 коп., яка складається із боргу за споживчу електричну енергію у розмірі 2 279 грн.41 коп., 3% річних та інфляційної складової боргу у розмірі 4 119 грн. 27 коп. Як вбачається з матеріалів справи, позивач звертався до відповідача з попередженням про припинення постачання електроенергії. Станом на час звернення до суду з позовом заборгованість не погашено. Згідно ч.4 ст.4 ЦК України актами цивільного законодавства є також постанови Кабінету Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 затвердженні Правила користування електричною енергією для населення. Відповідно до п. 48 Правил споживач електричної енергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. Відповідно до п.19, 21 Правил розрахунки населення за спожиту електричну енергією здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку проводиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Пунктом 53 Правил передбачено, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживача. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишаеться у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох у повноважениї представників енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562 визначити величину не облікованої електричної енергії Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії та за кількістю днів: з дня останнього контрольного огляду приладу обліку чи технічної перевірки приладу обліку, чи набуття прав власності на об»єкт до моменту усунення порушення, за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності. 14.05.2014 року за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками «Київенерго» було виявлено порушення: самовільне підключення струмоприймачів електропроводки споживача до електромережі поза засобом обліку (прилад обліку відсутній) після відключення. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення №36140. Відповідно до акту про усунення порушення ПКЕЕН №36140 від 14.05.2014 року: дроти поза облікового споживання демонтовано, укладено в пакет, пакет опломбовано пломбою типу «Карат». 01.07.2014 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 16.10.2013 по 14.05.2014 року. Нарахована сума складає 4 933,88 грн. 14.12.2015 року за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками «Київенерго» було виявлено порушення : самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення №31903 від 14.12.2015 року. Відповідно до акту про усунення порушення ПКЕЕН №31903 від 14.12.2015 року: дроти самовільного підключення демонтовано, укладено в пакет та опломбовано пломбою №С25105760 «Карат» 16.02.2016 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 15.06.2015 по 14.12.2015 року. Нарахована сума складає 8069,13 грн. 15.07.2016 року за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками «Київенерго» було виявлено порушення: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку електричної мережі, про що складено відповідний акт №37143. Відповідно до акту про усунення порушення ПКЕЕН №37143: дроти самовільного підключення демонтовано, укладено в пакет та опломбовано пломбою №С30751146. Встановлено лічильник НІК 2102-04 №1578669 на показах 018994 кВт/год, клемна кришка якого опломбована пломбою №С30751145. 13.09.2016 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 29.06.2016 по 15.07.2016 року. Нарахована сума яка склала 439,24 грн. Станом на 01.08.2018 року заборгованість за актами порушень ПКЕЕН №36140, від 14.05.2014 року, №31903 від 14.12.2015 року, №37143 від 15.07.2016 року споживачем не погашена, не зважаючи на вимогу сплатити вказану заборгованість. Згідно із ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Статтею 525 ЦК України визначено, що одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зобов'язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов'язанням. Таким чином, правовідношення, в якому замовник зобов'язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов'язанням. З огляду на викладене, правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов'язанням, у якому, серед інших прав і обов'язків сторін на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов'язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора вимагати сплату грошей за надані послуги. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Частиною другою статті 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі. За таких обставин з відповідача на користь позивача необхідно стягнути заборгованості за електричну енергію з урахуванням інфляційних втрат і 3 % річних та заборгованості за актами порушень, яка становить 17 561 грн. 52 коп. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати в розмірі 1776,20 грн.

Outcome: approved