Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-22 00:00:00

У січні 2017 року Публічне акціонерне товариство «Вінницяобленерго» (далі - позивач) звернулось до суду із позовом до [PERSON] (далі - відповідач) про стягнення шкоди, завданої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення. Позов обґрунтований тим, що 22 жовтня 2016 року працівники позивача проводили перевірку побутових абонентів с. Клекотина Шаргородського району Вінницької області і, при перевірці електроустановки відповідача, було виявлено самовільне підключення до електромереж позивача, внаслідок чого, електроенергія споживалась, проте не обліковувалась і не оплачувалась. За цим фактом працівниками позивача було складено акт № 60141 від 22 жовтня 2016 року, згідно з яким відповідач запрошувався на комісію по розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією для населення. 27 жовтня 2016 року комісією по розгляду актів Шаргородських ЕМ відповідачу було нараховано до оплати 29 883,93 грн. Проте, не зважаючи на попередження про оплату боргу, відповідач добровільно не оплатила суму боргу. З огляду на вкладене, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь 29 883,93 грн та судовий збір в сумі 1600 грн. У судовому засіданні представник позивача Перебейніс І.О. позовні вимоги підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини, зазначені у позові. Відповідач у судовому засіданні позов не визнав. Розглянувши подані документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача та відповідача, всебічно і повно з'ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача та часткові заперечення відповідача, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд установив наступні обставини. 22 жовтня 2016 року працівниками відповідача було проведено перевірку електроустановки відповідача за адресою [ADDRESS], особовий рахунок [NUMBER]. За результатами перевірки складено акт про порушення № 60141 від 22 жовтня 2016 року (далі - акт про порушення). У акті про порушення зафіксовано, що відповідач самовільно підключилась до електромережі електропостачальника за допомогою прихованої електропроводки. Спожита таким чином електроенергія не оплачувалась, а її кількість не обліковувалась (а.с. 4). У графі «додаткові відомості» акта про порушення зазначено, що місце приєднання без облікового підключення виявлено на горищі будинку на ділянці електричної мережі від ізоляторів до вхідних клем лічильника. Фотозйомка проводилась фотокамерою Canon РС 1714 ін № 3. Відповідач акт про порушення підписав, зазначивши у ньому, що порушення він визнає, претензій до Шаргородських ЕМ немає. Згідно з протоколом засідання комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН СО «Шаргородські ЕМ» від 27 жовтня 2016 року, комісія, розглянувши акт від 22 жовтня 2016 року за № 60141 про порушення Правил користування електричною енергією для населення, вирішила провести нарахування згідно з підпунктом 6 пункту 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562,зареєстрованої у Міністерстві юстиції 4 липня 2006 року за № 782/12656 (далі - Методика) за період три роки, по потужності, визначеній за перерізом проводів, за допомогою яких було здійснено самовільне підключення. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 годинам (а.с. 11). Відповідно до розрахунку збитків за актом про порушення ПКЕЕН № 60141 від 22 жовтня 2016 року, розмір збитків, заподіяних відповідачем, становить 29 883,93 грн (а.с. 12). Із зазначеними вище протоколом та розрахунком відповідач ознайомлений, проте сума збитків до цього часу залишається не відшкодованою, що підтвердив у судовому засіданні відповідач. Установленим судом обставинам відповідають цивільні правовідносини, які виникають у зв'язку із заподіянням збитків у зв'язку із несанкціонованим споживанням електроенергії та регулюються, зокрема, Законом України «Про електроенергетику» (далі - ЗУ «Про електроенергетику»), Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (надалі - Правила) та іншими нормативно-правовими актами України. Так, відповідно до ст. 1 ЗУ «Про електроенергетику» електроенергія є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу. З огляду на це, електроенергія для енергопостачальника є майном, а її не оплата та споживання поза обліком є збитками електропостачальної організації. Статтею 26 ЗУ «Про електроенергетику» встановлено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією. Згідно зі ст. 27 ЗУ «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Пунктом 1 Правил передбачено, що вони регулюють відносини між громадянами (далі - споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов'язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Відповідно до пункту 48 Правил, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Самовільне підключення - це споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил (пункт 2 Правил). Згідно з пунктом 37 Правил енергопостачальник має право, зокрема, перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Пунктом 53 Правил встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем; акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Згідно з підпунктом 6 пункту 3.1. Методики вона застосовується в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі поза засобами обліку електричної енергії. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі (абзац 14 пункту 3.1. Методики). Відповідно до пункту 3.2. Методики вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури. Підпунктом «а» пункту 3.3. Методики передбачено, що у разі , якщо споживач з метою зменшення показів засобів обліку встановив пристрій, що занижує покази засобу обліку, порушив умови монтажу, здійснив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості, то споживачу робиться перерахунок за користування електричною енергією з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, але не більше ніж за три роки. З огляду на наведене, оскільки споживач допустив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, а представники постачальника електричної енергії не мали можливості виявити таке підключення під час проведення контрольного огляду засобу обліку, то розрахунок збитків здійснюється за три роки. Згідно з пунктом 3.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 3.1. Методики добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне доб.с.п. підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. У пункті 4.2. Методики зазначено, що акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Відповідно до статей 10, 57-60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана за допомогою належних та допустимих доказів довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Згідно зі статтями 11 та 212 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених сторонами вимог, на підставі доказів, які він оцінює за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Отже, на переконання суду вина відповідача у заподіянні збитків позивачу та розмір цих збитків має бути підтверджений документами, передбаченими Правилами та Методикою, це зокрема: акт про порушення встановленої форми, протокол засідання комісії з розгляду акту, розрахунок збитків. Саме ці докази вважатимуться належними та допустимими, за умови, що вони одержані із дотриманням порядку, у тому числі відповідають вимогам щодо їх форми та змісту. З урахуванням установлених судом обставин та з огляду на нормативно-правове врегулювання правовідносин, що виникли між позивачем та відповідачем, суд зробив наступні висновки. Відповідач дійсно допустив порушення Правил користування електричною енергією для населення, оскільки за наявності укладеного договору на користування електроенергією, відповідно до якого він зобов'язувався нести відповідальність за порушення правил користування електричною енергією та за розкрадання електричної енергії, відповідач самовільно підключився електропроводкою до електромережі позивача з порушенням схеми обліку відкритим способом, внаслідок чого спожита таким чином електроенергія відповідачем не оплачувалась, а її кількість не обліковувалась. Зазначена обставина підтверджується актом про порушення № 60141 від 22 жовтня 2016 року, порядок складання якого, а також форма та зміст якого відповідають пункту 53 Правил та розділу 4 Методики (а.с. 4). Складений за результатами перевірки відповідача акт був предметом розгляду на засіданні комісії, створеної позивачем по розгляду актів про порушення ПКЕЕН, яка встановила причетність відповідача до виявленого перевіркою порушення та зафіксувала свої висновки у протоколі від 27 жовтня 2016 року, зміст якого відповідає пункту 53 Правил (а.с. 11). На підставі висновків про порушення відповідачем Правил, комісія провела розрахунок збитків за актом про порушення ПКЕЕН № 3434, із якого вбачається, що внаслідок самовільного підключення відповідачем до електричної мережі позивача, останньому завдано збитків на суму 21 099,09 грн. При цьому, розрахунок проведено з урахуванням вимог пунктів 3.1., 3.2., 3.3. та 3.5. Методики (а.с. 12). Частиною 1 ст. 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно зі ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 3 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Таким чином, судовому захисту підлягає лише порушене, невизнане або ж оспорюване право, свобода чи інтерес. При цьому, сторони, з огляду на принцип змагальності, зобов'язані довести належними та допустимими доказами обставини, якими вони обґрунтовують свої вимоги та заперечення. Аналіз досліджених у судовому засіданні та оцінених доказів переконують суд у тому, що позивачем доведено факт порушення відповідачем його права на відшкодування завданих збитків, а тому порушене право підлягає судовому захисту, шляхом стягнення з відповідача 29 883,93 грн, відтак позовні вимоги слід задовольнити у повному обсязі. У зв'язку із задоволенням позову, з відповідача на користь позивача належить стягнути судовий збір в сумі 1600 грн відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України.

Outcome: approved