Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-04 00:00:00

У серпні 2020 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до Київської міської ради, треті особи [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги мотивував тим, що після смерті [INFO] його батька - [PERSON] відкрилася спадщина, за життя батько склав заповіт, відповідно до якого частину квартири [ADDRESS] та речі звичайної домашньої обстановки заповів йому, в межах визначеного законом строку він не мав змоги звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку із запровадженням на території України та Королівства Іспанії, в якому він проживає та працює на постійних основах, карантинних обмежень, тривалої відсутності авіасполучення між країнами. Крім нього, спадкоємцями після смерті його батька за законом є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які в спадщину за законом у встановлений строк не вступили. В подальшому постановою приватного нотаріуса КМНО Пікалової В.В. від 28.07.2020 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропущеним ним строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Оскільки постановою приватного нотаріуса КМНО Пікалової В.В. від 28.07.2020 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропущеним ним строку на прийняття спадщини, [PERSON] просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] [PERSON] у судове засідання не з`явився, представник позивача - [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити в повному обсязі. Представник Київської міської ради у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, заяви про розгляд справи за відсутності представника до суду не надходило. В судове засідання [PERSON] не з`явився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій просив позов задовольнити у повному обсязі. В судове засідання [PERSON] не з`явилася, подавши заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій просила позов задовольнити у повному обсязі. В судове засідання [PERSON] не з`явився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій просив позов задовольнити у повному обсязі. У судове засідання [PERSON] , [PERSON] не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило. За таких обставин, справа підлягає розгляду на підставі наявних в ній доказів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до заповіту від 28.10.2004 року, посвідченого державним нотаріусом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Левченко Є.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 4-2862, [PERSON] належну йому на праві власності частину квартири [ADDRESS] та речі звичайної домашньої обстановки заповідав [PERSON] , [INFO] , що також підтверджується витягом з Єдиного реєстру заповітів. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим 25.11.2019 року Відділом державної реєстрації смерті ГТУЮ у м. Києві, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , актовий запис № 19561. Зі змісту довідки Управління житлово-комунального господарства Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації від 15.08.2017 року вбачається, що квартира [ADDRESS] , приватизована згідно з розпорядженням органу приватизації від 03.12.1996 року № 660 в приватну власність на [PERSON] ; відповідно до розпорядження органу приватизації від 21.06.2004 року виданий дублікат свідоцтва про право власності на дану квартиру. Згідно дублікату № 2 свідоцтва про право власності від 03.12.1996 року, квартира [ADDRESS] дійсно належить на праві приватної власності [PERSON] . 12.10.2004 між [PERSON] та [PERSON] укладено договір дарування 1/2 частини квартири, відповідно до умов якого [PERSON] подарував, а [PERSON] прийняла у дарунок належну дарувальнику на праві спільної часткової власності 1/2 частину квартири [ADDRESS] . Згідно заяви [PERSON] , яка засвідчена приватним нотаріусом КМНО Афіндуліді В.І. та зареєстрована в реєстрі за № 854, остання після смерті [INFO] батька [PERSON] є спадкоємицею за законом після смерті, проте спадщину в установлені законом строки вона не приймала, в управління спадковим майном не вступала і за продовженням цього строку до суду звертатись не буде, а також претензій до того, що б свідоцтво про право на спадщину було видано на ім`я сина померлого [PERSON] , вона не має, а також не заперечує проти поновлення строку для подачі [PERSON] заяви про прийняття спадщини. 28.07.2020 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса КМНО Пікалової В.В. із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 61089752 приватним нотаріусом КМНО Пікаловою В.В. зареєстровано спадкову справу № 12/2020 після смерті [PERSON] . Як вбачається із матеріалів спадкової справи № 12/2020, заведеної після смерті [INFO] [PERSON] , єдиним спадкоємцем померлого є його син [PERSON] . Постановою приватного нотаріуса КМНО Пікалової В.В. від 28.07.2020 року відмовлено [PERSON] у видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку із пропущенням ним строку для подачі заяви про прийняття спадщини. З наданого позивачем копій документів вбачається, що останній проживає на території Королівства Іспанії, з відміток в копії паспорту України для виїзду за кордон слідує, що [PERSON] виїхав з Королівства Іспанії 24.11.2019 року, повернувся 08.12.2019 року та наступний виїзд з її території відбувся 26.07.2020 року. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1218 цього ж Кодексу передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи те, що позивач пропустив строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов [PERSON] задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved