Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-16 00:00:00

У серпні 2019 року до суду надійшов вищевказаний позов, який позивачка обґрунтувала тим, що [INFO] помер її батько - [PERSON] . Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Позивачка являється спадкоємцем першої черги як донька померлого. Протягом шестимісячного строку позивачка звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак Постановою державного нотаріусу Запорізької районної державної нотаріальної контори Кравцової Л.М. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.08.2019 їй відмовлено в оформленні свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на будинок. Посилаючись на те, що оформити свої спадкові права в нотаріальному порядку вона не має змоги, позивачка просить суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а саме: житловий будинок літ. «А», службову прибудову літ. «а», ганок до а, ганок до а, сарай літ. «Б», баня літ. «В», сараї літ. «Г,Д,Е», літню кухню літ. «Ж», піддашок до Ж, вбиральню літ. «М», навіс літ. «К», погріб з шийкою літ. «пг», гараж-літня кухня літ. «З-2», котельня літ. «Н», паркан № 1, ворота з хвірткою № 2, паркан № 3, колодязь № 4, яму зливну № 5, замощення 1. Позивачка до суду не з`явилась, про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлена належним чином. Представник позивачки надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, без фіксування процесу технічними засобами. Представник відповідача до суду не з`явився, про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. Надав до суду заяву, відповідно до якої проти задоволення позову не заперечує. Просить розгляд справи провести без його участі. Представник третьої особи до суду не з`явився, про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. Надав до суду заяву, відповідно до якої повідомив, що прийняти участь у розгляді справи не має можливості, просить розглядати справу без його участі. Заперечення до позовної заяви відсутні. Згідно з ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі, якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутністю осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим 16.11.2017 Запорізьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис № 1290 (а.с. 8). Факт родинних відносин між позивачкою і померлим підтверджується копією Свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] , виданим 18.10.1969 Орджонікідзевським РАЦС м. Запоріжжя, актовий запис № 2758, де батьком вказано [PERSON] (а.с. 10). Відповідно до копії Свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 09.09.1989 виконкомом Розумівської сільської ради Запорізького району Запорізької області, актовий запис № 19, [PERSON] після укладення шлюбу з [PERSON] присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с. 11). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно у вигляді житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до матеріалів спадкової справи № 56/2018, наданої суду державним нотаріусом Запорізької районної державної нотаріальної контори Кравцовою Л.М., вбачається, що спадщину, відкриту після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , прийняла [PERSON] , про що нею складено заяву, зареєстровану 16.02.2018 за № 147 (а.с. 35). Позивачка є спадкоємцем за законом першої черги, як донька померлого. Спадщину, відкриту після смерті батька, прийняла у встановленому законодавством порядку, а саме: протягом шестимісячного строку з дня відкриття спадщини шляхом звернення із відповідною заявою до нотаріальної контори. Окрім позивачки, спадкоємців після померлого [PERSON] немає. При оформленні [PERSON] своїх спадкових прав на вищевказаний житловий будинок з`ясувалось, що у позивачки відсутній правовстановлюючий документ на жилий будинок. Так, відповідно до копії Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріусу Запорізької районної державної нотаріальної контори Кравцової Л.М. від 16.08.2019 вих. № 837/02-31, позивачці було відмовлено в оформленні свідоцтва про право на спадщину за законом на жилий будинок (а.с. 9). Відповідно до п. 23 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно з п. 3.1. Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/04-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при вирішенні спору про визнання права власності на спадкове майно потрібно розмежовувати час і підстави виникнення права власності у спадкодавця, які кваліфікуються відповідно до законодавства України чинного на час виникнення права власності та підстави спадкування зазначеного майна, що визначаються на час відкриття спадщини та згідно із п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК. Згідно зі ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, до першої черги право на спадкування мають діти спадкодавця та той з подружжя, який його пережив та батьки. Як встановлено положеннями ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що [PERSON] , є єдиним спадкоємцем за законом після смерті свого батька - [PERSON] , померлого [INFO] , яка в установленому законом порядку прийняла спадщину. Згідно з ч. 1 ст. 3, ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація права власності на нерухоме майно є обов`язковою. Право власності, при цьому, виникає з моменту такої реєстрації. У той же час, згідно з приписами ч. 4 ст. 3 вказаного Закону, права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав. Така ж позиція викладена в п. 3.1. Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24 753/0/04 13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування»: «При вирішенні спору про визнання права власності на спадкове майно потрібно розмежовувати час і підстави виникнення права власності у спадкодавця, які кваліфікуються відповідно до законодавства України чинного на час виникнення права власності та підстави спадкування зазначеного майна, що визначаються на час відкриття спадщини та згідно із п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК». Відповідно до Постанови Ради Міністрів України СРСР від 31.05.1973 № 364, житлові будинки з надвірними господарськими спорудами переходили у власність переселенців з моменту передання цього майна, що підтверджувалось Актами. Згідно з копією Акту від 09.12.1972, [PERSON] комісійно - директором (головою) колгоспу «ім. Орджонікідзе» Коваленком В.С. та головою Розумівської сільської ради [PERSON] . був переданий будинок та надвірні споруди, розташовані у [ADDRESS] . Радянській (а.с. 13). Відповідно до постанови Ради Міністрів УРСР від 03.08.1973 № 400 «Про пільги по переселенню», майно, яке передається переселенцю, переходить в особисту власність переселенців після погашення ними своєї частки кредиту. Згідно з довідкою голови колгоспу та головного бухгалтера від 13.01.1992, [PERSON] повністю сплатив в касу колгоспу «ім. Орджонікідзе» кредит за переселенський будинок (а.с. 14). Відповідно до копії Витягу з рішення № 2 п`ятої чергової сесії Розумівської сільської ради від 18 березня 2015 року, у [ADDRESS] (а.с. 15). Відповідно до ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», правовстановлюючими документами, на підставі яких проводиться реєстрація права власності на об`єкти нерухомого майна, є рішення суду про визнання права власності на об`єкти нерухомого майна. Вищезазначене приводить суд до висновку про обґрунтованість позовних вимог та, відповідно, про наявність підстав для їх задоволення. На підставі викладеного,

Outcome: approved