Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-07 00:00:00

У серпні 2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , в якій просив виключити з актового запису №183 від 22.09.2016 року про народження [PERSON] , [INFO] складеного Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області відомості про батька - [PERSON] , [INFO] , громадянина України, ІПН [NUMBER] . Свої вимоги мотивував тим, що у липні 2015 року у нього з відповідачкою були короткострокові відносини. У 2016 році відповідачка йому повідомила, що вагітна від нього. [INFO] відповідачка народила дитину. 22.09.2016 року він з відповідачкою уклав шлюб, та з його згоди було видане повторне свідоцтво про народження дитини, в якому в графі батько- вказаний [PERSON] , відповідно до ч.1 ст. 122 СК України, оскільки вважав, що дитина дійсно його. На теперішній час йому стало відомо, що відповідачка в період зачаття доньки знаходилась у статевих стосунках зі своїм колишнім хлопцем. Посилаючись на дані обставини просив виключити відомості про нього, як про батька з актового запису про народження - [PERSON] , [INFO] . Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 02 вересня 2020року відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання, так як справа розглядається в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Роздільнянського суду Одеської області від 22 вересня 2020 року залучено до участі у справі, в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору - Роздільнянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса). В підготовче судове засідання позивач та його представник - адвокат Кравцова Н.М., яка діяла на підставі договору про надання правової допомоги від 27.07.2020 року не з`явилися, надали суду заяву, в якій позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили справу розглянути у їх відсутність. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій позовні вимоги [PERSON] визнала в повному обсязі, зазначив, що [PERSON] не є біологічним батьком доньки, та просила справу розглядати у її відсутність. Третя особа Роздільнянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), проти позовних вимог [PERSON] не заперечували та надав заяву від 07.10.2020 року про розгляд справи без участі їх представника.( а.с.42) Згідно ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Беручи до уваги, що відповідач визнає позовні вимоги і визнання позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого засідання. У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3 ст. 211 ЦПК України, судом, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, давши оцінку обґрунтованості заявлених вимог, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами або договором. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі ст. ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Предметом даного позову є вирішення питання про оспорювання батьківства дитини, що регулюється положеннями Сімейного Кодексу України. Статтею 122 Сімейного кодексу України визначено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Згідно зі ст. 133 Сімейного кодексу України якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Відповідно ч. ч. 1-3, 6 ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Відповідно до п. 10, 11 Постанови Пленуму ВС України № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів від 15 травня 2006 року визначено , що в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122,124 СК України, так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (статті 126,127 СК України). Оспорити батьківство має право в тому числі особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Статтею 134 Сімейного кодексу України передбачено, що на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу III Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, .встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Згідно з п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року № 96/5 - підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Судом встановлено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 22.09.2016 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданого Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головногго територіального управління юстиції в Одеській області 22.09.2016 року, на підставі актового запису №169 ( а.с.10) Від спільного життя мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого повторно Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головногго територіального управління юстиції в Одеській області 22.09.2016 року, на підставі актового запису №184( а.с.11 ). З судового наказу виданого 08 липня 2020 року Роздільнянським районним судом Одеської області, з [PERSON] га користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої доньки: [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходів), але не більше десяти прожиткових мінімумів на кожну дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову, тобто з 01.07.2020 року та до досягнення донькою [PERSON] повноліття, тобто до [INFO] . ( а.с.12) Відповідно до ч.2 ст.136 Сімейного кодексу України у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Відповідач - [PERSON] визнала, що позивач не є батьком дитини і між ними відсутнє кровне споріднення, на проведення генетичної експертизи сторони не наполягали. Визнання позову відповідачем - матір`ю дитини [PERSON] не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може гуртуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Так в частині предмету доказування у даній категорії справі Сімейний кодекс України будь-яких особливостей не визначає. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тому суд вважає, що визнання позову в даній справі матір`ю дитини, докази окремого проживання сторін під час зачаття дитини, не зважаючи на те, що судово-генетична та судово-імунологічна експертизи у цій справі не проведені, є належними і допустимими доказами походження дитини від іншої особи та є підставою для задоволення позову [PERSON] . Тобто судом достовірно встановлена відсутність кровного споріднення між особою, яка записана батьком дитини та дитиною. Враховуючи викладене, а також те, що позивач [PERSON] , [INFO] не є біологічним батьком неповнолітньої [PERSON] , [INFO] , суд дійшов висновку, що позовні вимоги про виключення з актового запису інформації про батька, є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Позивачем сплачено судовий збір у сумі 840,80 грн., про відшкодування якого позивач вимог не заявляв. На підставі викладеного та

Outcome: approved