Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-25 00:00:00

У січні 2017 р. до Святошинського районного суду м. Києва надійшов вищевказаний позов із Апеляційного суду за підсудністю, в якому позивач просить суд стягнути з відповідача суму боргу у розмірі 5355,97 грн. та судові витрати по справі, посилаючись на ті підстави, що 22.05.2013 між ПАТ «АБ «Експрес-Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір № 41227/31/К2 згідно якого ПАТ «АБ «Експрес-Банк» надав відповідачу кошти у розмірі 11200,00 грн. 04.12.2017 року Публічне акціонерне товариство Акціонерний комерційний банк «Індустріалбанк» став правонаступником всього майна, всіх прав та обов'язків Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Експрес-Банк». Оскільки відповідач належним чином умови кредитного договору не виконав, виникла прострочена заборгованість у розмірі 5355,97 грн. Апеляційним судом м. Києва від 21.12.2016 р. визначена підсудність Святошинському районному суду м. Києва. 08.09.2017 року у повторному автоматичному розподілі справа за позовом Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Експрес-Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором,була зареєстрована за суддею Святошинського районного суду м. Києва Миколаєць І.Ю., у зв'язку з відстороненням судді Петренко Н.О. Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 12.09.2017 р. справу прийнято в провадження судді Миколаєць І.Ю. (а.с.58). Ухвалою суду від 23.04.2018 року визначено подальший розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Позивач на адресу суду направив клопотання про розгляд справи у відсутність свого представника. З матеріалів позовної заяви вбачається, що відповідач зареєстрований за адресою: [ADDRESS], іншої адреси місця проживання відповідача, крім зазначеної позивачем в позовній заяві, суду невідомо. Відповідача було повідомлено про розгляд справи через оголошення на офіційній сторінці суду веб-порталу судової влади України, що оприлюднене 04.06.2018 року та роз'яснено права відповідно до норм ЦПК. Відповідно до п. 15.8 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України оприлюднення інформації щодо справи, визначеної цією редакцією Кодексу, на офіційному веб-порталі судової влади України здійснюється в порядку, визначеному Положенням про автоматизовану систему документообігу суду. Відповідач у встановлений судом строк відзив на позовну заяву, а також заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження не подавав. Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що 22.05.2013року між ПАТ «АБ «Експрес-Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір № 41227/31/К2 згідно якого позивач надав відповідачу кошти у розмірі 11200,00 грн. (а.с. 6-8). Згідно умов Кредитного договору, що викладені у п. 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 позивач надав відповідачу кредит на споживчі цілі в сумі 11200,00 грн. строком на 12 місяців з 22.05.2013 р. по 22.05.2014 р. Згідно виписки по рахунку № 22024004122702 та руху коштів по рахунку для обліку основної заборгованості по кредиту, за договором № 41227/31/К2 всього відповідачем було погашено 10014,64 грн. основного зобов'язання. Судом встановлено, що у зв'язку з порушенням відповідачем умов кредитного договору № 41227/31/К2, станом на 02.12.2016 року загальна сума заборгованості складає 5255,97 грн., з яких: сума простроченої заборгованості відповідача по кредиту складає 1185,36 грн., сума прострочених процентів за користування кредитними коштами - 1335,93 грн.; сума пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за прострочення строку повернення кредиту, згідно п. 6.3. кредитного договору - 437,35 грн.; сума пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за прострочення строку повернення процентів за користування кредитом, згідно п. 6.2. кредитного договору -382,38 грн.; сума інфляційних нарахувань на суму основного боргу - 894,95 грн.; сума штрафу - 1120,00 грн. (а.с. 9-30). Згідно зі ст. 509 ЦК України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є: договори та інші правочини. У ст. 629 ЦК України зазначено про те, що договір є обов'язковим для виконання сторонами. Як вбачається зі змісту ст. 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно зі ст.ст. 525, 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ст.ст. 1046, 1049 ЦК України, позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Згідно зі ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Крім того, право на дострокове повернення коштів передбачено ст. 1050 ЦК України, зокрема, у ч. 2 цієї статті встановлено наступне: якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Частиною 1 ст. 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Як вбачається зі змісту ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до ст.ст. 550, 624 ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання. Проценти на неустойку не нараховуються. Якщо за порушення зобов'язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків. Оскільки, судом було встановлено, що відповідач взяті на себе зобов'язання не виконує, будь-яких доказів на спростування вказаних обставин суду надано не було, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. 19.03.2018 року Мацко Т.В., яка представляє інтереси Публічного акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «Індустріалбанк», засобами поштового зв'язку звернулася до Святошинського районного суду м.Києва з клопотання про заміну позивача Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Експрес-Банк» його правонаступником, посилаючись на рішення Комітету з питань нагляду та регулювання діяльності банків, нагляду (оверсайту) платіжних систем від 18.08.2017 року №303, надано дозвіл на реорганізацію шляхом приєднання Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Експрес-Банк» до Публічного акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «Індустріалбанк» за спрощеною процедурою реорганізації та капіталізації банків. Відповідно до п.п. «г» п.11 ч.4 ст.1 ЗУ «Про спрощення процедур реорганізації та капіталізації банків», не застосовуються положення законодавства щодо завершення приєднання з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо правонаступництва Банку-правонаступника, а також одночасного подання документів для державної реєстрації змін до відомостей про Банк-правонаступник, що містяться у такому реєстрі, та документів для державної реєстрації припинення Банку, що приєднується. Правонаступництво щодо майна, прав та обов'язків Банку, що приєднується, виникає у Банку-правонаступника з моменту, визначеного передавальним актом, затвердженим загальними зборами Банку, що приєднується, та Банку-правонаступника. Банк-правонаступник у порядку правонаступництва набуває всіх прав за переданими йому активами (включаючи права за договорами забезпечення, у тому числі поруки), а також набуває обов'язків боржника за вимогами кредиторів (вкладників) за переданими зобов'язаннями без необхідності внесення змін до відповідних договорів. Передавальний акт, складений Комісією з реорганізації (комісії з припинення) Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Експрес-Банк» було затверджено позачерговими Загальними зборами акціонерів Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Експрес-Банк» (протокол №3 від 04.12.2017 року) та позачерговими Загальними зборами учасників Публічного акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «Індустріалбанк» (протокол №03 від 04.12.2017 року). Окрім того, зазначеними протоколами позачергових Загальних зборів ухвалено, що правонаступництво щодо всього майна, всіх прав та обов'язків Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Експрес-Банк» виникає в Публічного акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «Індустріалбанк» з дати затвердження Загальними зборами Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Експрес-Банк» та Публічного акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «Індустріалбанк» передавального акту. Таким чином, з 04.12.2017 року Публічне акціонерне товариство Акціонерний комерційний банк «Індустріалбанк» став правонаступником всього майна, всіх прав та обов'язків Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Експрес-Банк». Відповідно до ст.55 ЦПК України у разі заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони на будь-якої стадії процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив. Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що правонаступництво щодо майна, прав та обов'язків Банку, що приєднується, виникає у Банку-правонаступника з моменту, визначеного передавальним актом, затвердженим загальними зборами Банку, що приєднується, та Банку-правонаступника, суд вважає, що клопотання про заміну сторони підлягає задоволенню та замінює позивача Публічне акціонерне товариство «Акціонерний банк «Експрес-Банк» його правонаступником Публічним акціонерним товариством Акціонерний комерційний банк «Індустріалбанк» до участі у справі. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, судові витрати, понесені позивачем у вигляді сплати судового збору у розмірі 1600 грн. 00 коп., підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved