Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-26 00:00:00

У січні 2017 року [PERSON] звернулася до суду з позовом, у якому просила стягнути на її користь з Обєднання співвласників багатоквартирного будинку Наш дім ЖК (далі ОСББ) майнову шкоду в розмірі 14348 грн. В обґрунтування позову зазначала, що їй на праві власності належить квартира [ADDRESS] (до перейменування вулиця Черняховського) у місті Бровари Київської області. 20 жовтня 2016 року її квартира була залита водою, у звязку із проривом трубопроводу гарячого водопостачання на 12 поверсі даного будинку в коридорі загального користування, про що складено відповідний акт. У результаті цього в квартирі водою були залиті: стеля, дві стіни і підлога у кімнаті площею 21 м2 та стеля у коридорі площею 5 м2. Підрядником даного будинку, у якому розташована квартира, введеного в експлуатацію у 2014 році, є третя особа Приватне акціонерне товариство Виробничо проектно-будівельна фірма Атлант (далі ПрАТ\~ВПБФ\~Атлант). Згідно із ч. 1 ст. 884 ЦК України гарантійний строк експлуатації будинку становить десять років від дня прийняття його до експлуатації. У звязку з цим, вона звернулася до третьої особи з претензією, у якій вимагала провести експертизу трубопроводу гарячого водопостачання будинку, прорив якого став причиною залиття квартири водою. На це звернення вона одержала від ПрАТ\~ВПБФ\~Атлант відповідь, у якій зазначалося, що гарантійний термін експлуатації кранів становить 18 місяців з дня введення обєкта в експлуатацію. Враховуючи, що вказаний будинок введений в експлуатацію 22 січня 2014 року, гарантійний термін експлуатації кранів сплив 23 липня 2016 року. Також у цій відповіді третьою особою вказувалось на те, що прорив трубопроводу гарячої води стався внаслідок неналежного виконання експлуатуючою організацією своїх обовязків. Балансоутримувачем даного житлового будинку є відповідач ОСББ, 01 серпня 2016 року між нею і відповідачем був укладений договір за №\~253 з обслуговування будинку і споруд та прибудинкової території, за умовами якого ОСББ зобовязане утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації. За неналежне виконання зобовязань за цим договором, що призвело до заподіяння збитків майну, ОСББ несе відповідальність шляхом відшкодування завданих збитків. Згідно із висновком про розмір матеріального збитку, складеним 01 листопада 2016 року субєктом оціночної діяльності оцінювачем ФОП [PERSON], розмір матеріального збитку, завданого їй внаслідок залиття квартири водою, становить 12548 грн. За проведення цієї оцінки відповідно до укладеного договору нею сплачено 1800 грн. Всього загальний розмір завданої їй майнової шкоди складає 14348 грн. Позивач вважає, що оскільки залиття квартири спричинено проривом трубопроводу гарячого водопостачання в коридорі загального користування, утримання якого в належному стані договором і законом покладено на ОСББ, тому відповідач повинен відшкодувати їй завдану майнову шкоду. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні позов підтримав, надав пояснення, аналогічні викладеному, просив суд задовольнити позовні вимоги повністю. Представник відповідача [PERSON] у суді позов не визнав, проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що позивач не надала суду належних і допустимих доказів того, що залиття належної їй квартири сталося саме з вини відповідача, розмір завданої майнової шкоди позивачем не доведений. Доказів неналежного виконання ОСББ своїх обовязків щодо утримання будинку суду не надано. Після опалювального сезону 2016-2017 років відповідачем ОСББ виявлено 63 несправних кульових кранів та інших деталей, які встановлювалися третьою особою ПрАТ\~ВПБФ\~Атлант, що свідчить про використання останнім неякісних матеріалів при будівництві будинку. ПрАТ\~ВПБФ\~Атлант безпідставно звинуватило ОСББ у прориві трубопроводу, причина якого точно не встановлена. Вина ОСББ у залитті квартири позивача не доведена, тому відсутні підстави для стягнення з відповідача завданої [PERSON] майнової шкоди. Просив суд у задоволенні позову відмовити. Представник третьої особи [PERSON] у судовому засідання позов підтримав і пояснив, що до прориву трубопроводу гарячого водопостачання призвела бездіяльність відповідача щодо належного утримання системи водопостачання будинку. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на праві приватної власності належить однокімнатна квартира [ADDRESS] (до перейменування вулиця Черняховського) у місті Бровари Київської області. Зазначений будинок №\~36-Б побудований та введений в експлуатацію 22 січня 2014 року підрядником третьою особою ПрАТ\~ВПБФ\~Атлант. Згідно із Законом України Про обєднання співвласників багатоквартирного будинку від 29 листопада 2001 року у житловому будинку №\~36-Б по вулиці Симона Петлюри у місті Бровари Київської області створено ОСББ, головою правління якого є [PERSON] 01 серпня 2016 року між позивачем [PERSON] і відповідачем ОСББ укладено договір №\~253 з обслуговування будинку і споруд та прибудинкових територій. 20 жовтня 2016 року у будинку №\~36-Б по вулиці Симона Петлюри сталося залиття водою квартири позивача, внаслідок чого у даній квартирі були залиті водою: стеля, дві стіни і підлога в кімнаті площею 21 м2 та стеля в коридорі. Із акту про залиття квартири від 20 жовтня 2016 року, складеного представниками комісії ОСББ [PERSON] та [PERSON], вбачається, що причиною залиття квартири є прорив трубопроводу гарячого водопостачання на 12 поверсі вказаного будинку в коридорі загального користування (а.\~с. 6). 26 жовтня 2016 року [PERSON] звернулася до ПрАТ\~ВПБФ\~Атлант, яка є підрядником вказаного будинку, із претензією, у якій вимагала провести у триденний строк з дня отримання цієї претензії експертизу трубопроводу гарячого водопостачання будинку, прорив якого став причиною залиття належної їй квартири. На цю претензію 07 листопада 2016 року від ПрАТ\~ВПБФ\~Атлант позивач отримала відповідь за №\~259/07.11/03 із посиланням на те, що інцидент з проривом трубопроводу гарячої води стався внаслідок неналежного виконання експлуатуючою організацією своїх обовязків, що призвело до зриву кульового крану з наступних причин: 1 закипівший кульовий кран та прикладене надмірне зусилля для його закриття чи відкриття; 2 гідравлічний удар при запуску системи, через різке відкриття запірної арматури на системі гарячого водопостачання. Виходячи з наведеного, позивачу рекомендовано звернутися з відповідною претензією до обслуговуючої організації (а.\~с. 8). На підтвердження розміру завданих збитків від залиття квартири позивач надала суду висновок, складений за її замовленням на підставі свідоцтва про право власності на квартиру, акта про залиття квартири від 20 жовтня 2016 року, технічного паспорта на квартиру, субєктом оціночної діяльності оцінювачем ФОП [PERSON], про оцінку розміру матеріального збитку, завданого власнику залиттям квартири, що сталося 20 жовтня 2016 року, згідно із яким вартість розміру матеріального збитку станом на 01 листопада 2016 року складає 12548 грн. Відповідно до договору №\~01/11/16-С від 01 листопада 2016 року, укладеного між оцінювачем [PERSON] та позивачем [PERSON], вартість проведення експертної оцінки матеріального збитку становить 1800 грн. При проведенні обстеження квартири оцінювачем [PERSON] представники відповідача ОСББ присутніми не були. Позивач [PERSON], звертаючись до суду з вимогами про стягнення з відповідача ОСББ зазначених сум, посилалася на те що, оскільки на ОСББ як балансоутримувача будинку покладено обовязок щодо утримання в належному стані будинку та прибудинкової території, тому саме відповідач і повинен відшкодувати їй завданні збитки. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації обєднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обовязків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначаються Законом України Про обєднання співвласників багатоквартирного будинку від 29 листопада 2001 року №\~2866-III. У ст. ст. 1, 4 цього Закону встановлено, що обєднання співвласників багатоквартирного будинку (далі обєднання) юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Майно обєднання утворюється з майна, переданого йому співвласниками у власність; одержаних доходів; іншого майна, набутого на підставах, не заборонених законом. Майно, придбане обєднанням за рахунок внесків та платежів співвласників, є їхньою спільною власністю. Той факт, що ОСББ на даний час є балансоутримувачем будинку №\~36-Б по вулиці Симона Петлюри у місті Бровари Київської області, у якому знаходиться квартира позивача, сторонами не заперечувався. Згідно із ч. ч. 1. 2 ст. 24 Закону України Про житлово-комунальні послуги балансоутримувач зобовязаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна, забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил. Відповідно до п. 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій (далі Правила), затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №\~76, технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів, основними завданнями яких є перевірка готовності жилих будинків, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осінньо-зимовий період; встановлення технічного стану жилих будинків, що підлягають відповідно до плану капітальному або поточному ремонту; визначення обсягів та видів ремонтних робіт щодо кожного будинку (п. 2.1 Правил). Відповідно до п. 2.1.2 цих Правил основними завданнями загального огляду будинків є: визначення обсягу робіт з підготовки жилих будинків до експлуатації у весняно-літній і осінньо-зимовий періоди; встановлення технічного стану жилих будинків, що підлягають відповідно до плану капітальному або поточному ремонту в наступному році; уточнення обсягів робіт щодо поточного ремонту будинків, що включені в план на поточний рік; перевірка готовності жилих будинків, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осінньо-зимовий період; визначення обсягів та видів ремонтних робіт щодо кожного будинку для врахування під час формування плану на наступний рік або уточнення відповідних планів поточного року. За змістом п. 2.1.3 вказаних Правил загальний огляд здійснюється комісією, до складу якої входять відповідні спеціалісти виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та представники громадських організацій, правління ЖБК та ОСББ. У разі необхідності до складу комісій можуть включатися спеціалісти експерти проектних інститутів та спеціалізованих організацій. У п. 2.3.7 цих Правил визначено, що технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства. Згідно із п. 5.3.4 Правил під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно здійснювати не рідше одного разу на рік профілактичне обслуговування запірної арматури (з прогонкою вентилів кранів), прочищення дворової та не рідше двох разів у рік будинкової каналізаційної мережі. Заперечуючи проти позову відповідачем ОСББ надано акт про проведення щорічного технічного обслуговування запірної арматури від 01 жовтня 2016 року за підписом голови правління ОСББ. З даного акту видно, що комісією ОСББ у будинку №\~36-Б по вулиці Симона Петлюри у місті Бровари Київської області проведено щорічну перевірку запірної арматури, встановленої в місцях загального користування, а також проведення профілактичної прогонки запірної арматури. Відповідно до ч. 1 ст. 884 ЦК України підрядник гарантує досягнення обєктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації обєкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Гарантійний строк становить десять років від дня прийняття обєкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом. За змістом ч. 2 ст. 884 ЦК України підрядник відповідає за дефекти, виявлені у межах гарантійного строку, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу обєкта або його частин; неправильної його експлуатації або неправильності інструкцій щодо його експлуатації, розроблених самим замовником або залученими ним іншими особами; неналежного ремонту обєкта, який здійснено самим замовником або залученими ним третіми особами. У ч. 1 ст. 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Пленум Верховного Суду України у п. 2 постанови №\~6 від 27 березня 1992 року Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди розяснив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі та майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі, особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Згідно із ст. ст. 10, 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. За змістом ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Для зясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі (ч. 1 ст. 143 ЦПК України). Суд, дотримуючись положень ч. 4 ст. 10 ЦПК України, з метою сприяння всебічному та повному зясуванню обставин справи, розяснив стороні позивача право заявити клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи для визначення причини залиття квартири, однак даною стороною таке клопотання не заявлялося, вказуючи на те, що наданими позивачем письмовими доказами розмір завданої шкоди доведений. У ст. 212 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено те, що майнова шкода, спричинена залиттям водою її квартири, завдана саме неправомірними діями відповідача та є вина останнього у цьому, безпосереднього причинного звязку між діями відповідача та шкодою не встановлено. Суд вважає позовні вимоги не доведеними, необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають. Надані позивачем докази на підтвердження позовних вимог не дають змоги встановити суду реальну причину пошкодження трубопроводу гарячого водопостачання, акт від 20 жовтня 2016 року про залиття квартири, на який посилається позивач як доказ вини відповідача, судом до уваги не приймається, оскільки в акті містяться лише відомості про залиття квартири, конкретної причини прориву трубопроводу гарячого водопостачання в акті не зазначено. Доказів того, що причиною залиття квартири позивача є зрив кульового крану системи гарячого водопостачання, внаслідок неналежного його обслуговування ОСББ, суду не надано. Звіт оцінювача [PERSON] про оцінку завданої шкоди вини відповідача у завданні шкоди позивачу теж не доводить, складений на підставі зазначеного акта про залиття квартири, конкретної причини прориву трубопроводу гарячого постачання будинку не містить, а вказує лише розмір пошкодження майна позивача. У судовому засіданні не встановлено того, що затоплення квартири позивача є наслідком невиконання відповідачем належним чином свого обовязку щодо утримання будинку і що саме такі дії відповідача призвели до заподіяння майнової шкоди позивачу. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed