Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-10 00:00:00

У січні 2020 року позивач звернувся до суду із позовом, в якому просить визначити йому, [PERSON] , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , у зв`язку зі смертю якого відкрилась спадщина, в тому числі щодо спадкового майна, у вигляді квартири, співвласником якої є позивач. У зв`язку з відкриттям спадщини після смерті [PERSON] (батька позивача), було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, відповідно до якого позивач та його мати - [PERSON] стали спадкоємцями майна померлого. [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на майно, що належало померлій на праві приватної власності, до якого входить 4/9 частки у праві власності на квартиру. Для отримання спадщини позивач звернувся через 17 днів після закінчення строку, встановленого ст. 1270 ЦК України. Позивач зауважив, що після смерті матері його самопочуття погіршилось, у червні 2019 у позивача було діагностовано гіпертонічний криз, як патологічний стан зумовлений суттєвим підвищенням показників артеріального тиску. Шестимісячний строк для прийняття спадщини закінчився 01.07.2019 в той час, як позивач знаходився на лікуванні. Постановою від 22.07.2019 позивачеві відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з посиланням на пропуск шестимісячного строку з дня смерті матері для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи поважність пропуску шестимісячного строку на прийняття спадщини, позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 15.01.2020 відкрито провадження по даній справі та постановлено справу розглядати в порядку загального позовного провадження. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03.07.2020 закрито підготовче провадження та справ призначено до судового розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений в установленому законом порядку. Відповідач в судове засідання не з`явився свого представника не направив, надав до суду заяву від 10.09.2020 про визнання позову, також зазначив, що просить провести розгляд справи за її відсутності. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Саваріна Олена Сергіївна в судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена в установленому законом порядку. Суд, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно зі статтями 12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Судом встановлені та підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами наступні факти. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Голосіївським районним в місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві 02.01.2019 та Довідкою про причину смерті від 02.01.2019. Після смерті [PERSON] , померлої [INFO] відкрилась спадщина на майно, що належало померлій на праві приватної власності, до якого входить 4/9 частки на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Згідно із постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 22.07.2019 року, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Саваріна Олена Сергіївна, відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з пропущенням строку прийняття спадщини. Згідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За умовами ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Вимогами статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Враховуючи встановлені судом обставини судом прийшов до висновку, що у позивача виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування за законом на майно після смерті [PERSON] . Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно до статті 1271 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] , 18.07.2019 року звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Саваріної Олени Сергіївни із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [INFO] , його матері, [PERSON] . У той же час, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.07.2019 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначив про поважність причин пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що після смерті матері його самопочуття погіршилось, у червні 2019 у позивача було діагностовано гіпертонічний криз, як патологічний стан зумовлений суттєвим підвищенням показників артеріального тиску. Шестимісячний строк для прийняття спадщини закінчився 01.07.2019 в той час, як позивач знаходився на лікуванні, що підтверджується довідкою Київської міської швидкої медичної допомоги та медицини катастроф від 14.06.2019. Згідно частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого. Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди. На підставі викладеного,

Outcome: approved