Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-16 00:00:00

У серпні 2013 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] комітету Амур-Нижньодніпровської районної у місті [PERSON], треті особи [PERSON] міська рада, Житлово-будівельний кооператив №168» «50 років Жовтня», Четверта дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом, в обґрунтування позову зазначив, що він є сином [PERSON], яка померла 06 листопада 2005 року. Остання заповіту не залишила. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири №91 у будинку № 19 по проспекті Правда в місті [PERSON]. Спадкоємцем першої черги є позивач по справі як син померлої. Вищезазначена квартира знаходиться в Житлово-будівельному кооперативі №168» « 50 років Жовтня», членом якого була [PERSON] Згідно довідки ЖБК № 168 [PERSON] сплатила всю суму паю в розмірі 23 728,40 грн. Позивач після смерті [PERSON] в установленому законом порядку звернувся до Четвертої дніпропетровської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Однак при оформленні спадкових прав зясувалося, що спадкодавець не встиг оформити право власності на зазначену квартиру. На підставі викладеного позивач просить визнати за ним право власності на квартиру №91 у будинку № 19 по проспекту ім. газети «Правда» в місті [PERSON], загальною площею 43,1 кв.м. та житловою площею 27,2 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла 06 листопада 2005 року. У судове засідання представник позивача [PERSON] не зявився, надав заяву в якій просив слухати справу у його відсутності на задоволенні позову наполягав. Відповідно до ч.4 ст.169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення); за ч.1 ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Представник відповідача [PERSON] комітету Амур-Нижньодніпровської районної у місті [PERSON] у судове засідання не зявився, про слухання справи повідомлений належним чином, про причини не явки суд не повідомив, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, не скористався правом надання заперечень проти позову, у звязку з чим суд за згодою позивача вирішує справу у порядку заочного розгляду на підставі наявних у справі доказів. Представники третіх осіб - [PERSON] міської рада, Житлово-будівельний кооператив №168» « 50 років Жовтня», Четвертої дніпропетровської державної нотаріальної контора у судове засідання не зявилися, про слухання справи повідомлені належним чином, про причини не явки суд не повідомили. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Статтею 41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ч.3 ст.384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Дана норма права кореспондується з положеннями ст.19-1 Закону України «Про кооперацію». Як розяснив Пленум Верховного Суду України в п.11 своєї постанови №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» при вирішенні спорів про право власності на жилий будинок, на квартиру в житлово-будівельному або житловому кооперативі, на інші будівлі судам слід виходити з роз'яснень, які дані Пленумом Верховного Суду України у прийнятих ним постановах з цих питань. Крім цього, слід враховувати, що: б) при повному внесені пайових внесків за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані члену житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, у особи, яка має право на частку в пайових внесках, виникає право власності на відповідну частку квартири, дачі, гаража чи іншої будівлі. Судом встановлено, що [PERSON] була членом Житлово-будівельний кооператив №168» « 50 років Жовтня». Відповідно до довідки голови ЖБК №168 від 02 травня 2012 року пайовий внесок за квартиру №91 в будинку №19 по проспекту ім. газети «Правда» в місті [PERSON] був сплачений останньою в повному обсязі. Таким чином, оскільки [PERSON] було сплачено вартість квартири, то вона стала її власником. 06 листопада 2005 року [PERSON] померла. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири №91 в будинку №19 по проспекту ім. газети «Правда» в місті [PERSON]. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За змістом статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки. Спадкоємцем першої черги після померлої [PERSON] є позивач [PERSON] як син померлої. Як вбачається з матеріалів справи, позивач у встановлений законом строк звернувся до нотаріальної контори з питання оформлення спадщини. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки право власності на квартиру №91 в будинку №19 по проспекту ім. газети «Правда» в місті [PERSON] за померлою [PERSON] зареєстровано не було. У абз. 2 п. 8 своєї постанови від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України розяснив, що у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. Відповідно до довідки ОК Житлово-будівельного кооперативу №387» від 02 травня 2012 року пайовий внесок за квартири №91 у будинку №19 по проспекту ім. газети «Правда» в місті [PERSON] сплачений в повному обсязі. Таким чином, в матеріали справи надано достатньо доказів того, що [PERSON] за життя набула право власності на квартиру №91 у будинку №19 по проспекту ім. газети «Правда» в місті [PERSON], а отже після її смерті відкрилася спадщина на це майно і позивач [PERSON] прийняв це майно, а тому позовні вимоги про визнання за ним права власності в порядку спадкування є обґрунтованими і підлягають задоволенню. Вирішуючи відповідно до вимог ст.88 ЦПК України питання щодо розподілу судових витрат, суд приходить до висновку судові витрати з відповідача не стягувати, оскільки вимога про розподіл судових витрат позивачем не заявлялася.

Outcome: approved