Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-17 00:00:00

У січні 2018 року [PERSON] звернувся до суду з позовом, вимоги та обґрунтування якого неодноразово уточнювались, в якому в останній редакції просить визнати [PERSON] такою, що втратила право користування квартирою за адресою: [ADDRESS]; усунути йому перешкоди в здійсненні права користування квартирою за адресою: [ADDRESS] шляхом зняття [PERSON] з реєстраційного обліку із зазначеної квартири та стягнути солідарно з [PERSON], яка діє в інтересах неповнолітньої [PERSON], та [PERSON] грошові кошти у розмірі 743 грн. 84 коп. у рахунок відшкодування витрат, сплачених за житлово-комунальні послуги. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] користується квартирою [ADDRESS] на підставі ордеру від 24.04.1973 р. [INFO] року у сина [PERSON] народилась дочка [PERSON], дитину було зареєстровано за місцем реєстрації батька, хоча фактично дитина з моменту народження проживала за місцем проживання та реєстрації матері. [INFO] року [PERSON] - син позивача помер. З моменту смерті [PERSON] відповідачі жодного разу не звертались з пропозиціями здійснення перереєстрації місця проживання малолітньої [PERSON] На даний час в квартирі [ADDRESS] зареєстровані чотири особи, а саме: [PERSON] - наймач, [PERSON] - онук, [PERSON] - невістка та [PERSON] 26.07.2017 року представником Житлово-експлуатаційної дільниці №407 було проведено перевірку, в результаті якої було складено акт про не проживання [PERSON] за адресою: [ADDRESS]. [PERSON] тривалий час проживає за адресою: [ADDRESS] разом зі своєю матір'ю [PERSON] та бабусею [PERSON]. Таким чином, наймач квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS], [PERSON], в інтересах якої діє її мати [PERSON], жодного дня з 2006 року не проживала за цією адресою, витрат по утриманню квартири та обов'язків по сплаті коштів за житлово-комунальні послуги не здійснювала. Крім того, факт реєстрації [PERSON] в квартирі за вищезазначеною адресою перешкоджає [PERSON] у законному здійсненні права користування квартирою та покладає на нього, інваліда І групи, додаткові витрати. З моменту реєстрації неповнолітньої у квартирі позивачем постійно здійснювались витрати за житлово-комунальні послуги, а саме: за централізоване постачання холодної води та водовідведення, за централізоване постачання гарячої води, рахунків за централізоване опалення, за телекомунікаційні послуги за період з 2006 року по 2018 рік, які відповідач була зобов'язана сплачувати за свою дитину. На численні звернення до відповідачів щодо питання відшкодування понесених витрат позивач не отримував жодної відповіді. З моменту народження дитини відповідачі разом з дитиною проживають окремо та не спілкуються з позивачем, намагання позивача спілкуватися з дитиною отримали негативну реакцію зі сторони [PERSON] Жодної моральної чи матеріальної допомоги позивачу [PERSON] не надавала, хоча постійно отримує державну допомогу (пенсію) по втраті годувальника, працює, має постійний дохід. Витрат на утримання квартири у якій зареєстрована її донька та на яку приходять рахунки на оплату [PERSON] не здійснює. Всі необхідні витрати по утриманню житла, ведення господарства ремонті роботи виконувалися за рахунок позивача та членами сім'ї, які фактично проживають у квартирі (а.с. 210-215). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12.04.2018 р. відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (а.с. 88-89). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 21.06.2018 р. залучено до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, Дочірнє підприємство «Київгазенерджи» та Публічне акціонерне товариство «Київенерго» (а.с. 128-129, 130-131). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 21.06.2018 р. залучено до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, [PERSON] та [PERSON] (а.с. 132-133, 134-135). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 31.07.2018 р. залучено до участі у справі у якості співвідповідача [PERSON] (а.с. 165-166, 137-138). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 08.10.2018 р. підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні (а.с. 224-225). В судовому засіданні позивач та його представник [PERSON] підтримали позовні вимоги з підстав викладених в позовній заяві та просили їх задовольнити. Представник позивача додатково пояснив, що неповнолітня відповідач [PERSON] в порушення законодавства не зареєстрована за фактичним місцем свого проживання зі своєю матір'ю, реєстрація [PERSON] порушує права позивача, який одноособово сплачує всі комунальні послуги. Відносини між сторонами не склались, вони не спілкуються. Через відсутність лічильників комунальні послуги по спірній квартирі нараховуються на кількість зареєстрованих осіб. Відповідач [PERSON], яка діє в своїх та в інтересах малолітньої дитини [PERSON], в судовому засіданні позов визнала частково, а саме в частині стягнення з неї коштів у розмірі 743 грн. 84 коп. в рахунок відшкодування позивачу витрат за житлово-комунальні послуги, в решті позову просила відмовити, пояснила, що через свій неповнолітній вік [PERSON] самостійно не може жити за місцем її реєстрації у спірній квартирі. Живе вона у своєї матері [PERSON], яка відмовляється реєструвати дитину. Між нею та її матір'ю складні відносини, стосунки не складаються, два роки мати не давала згоди на її прописку, потім зареєструвала лише для можливості працевлаштування. З 2008 року вона орендувала квартиру. У спірну квартиру її з донькою не впускають, там в одній кімнаті живе онук позивача, з весни до осені [PERSON] мешкає в селі, одну кімнату здають в оренду. Вона намагалася давати гроші позивачу на квартплату, проте останній брати відмовлявся. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилась, направила заяву в якій просила розглянути справу без її присутності, зазначила, що її донька [PERSON] не має власної житлової площі і не може приписати свою доньку [PERSON]. Крім того, їй відомо, що [PERSON] сплачує комунальні послуги [PERSON], натомість позивач не впускає її до квартири, так як здає житлову площу в оренду (а.с. 178). Представник третьої особи Служби у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з'явився, направив лист, в якому заперечував проти позову [PERSON] та просить розглядати справу без участі представника служби та прийняти рішення з урахуванням інтересів дитини [PERSON], [INFO], та чинного законодавства (а.с. 104). Представник третьої особи ПАТ «Київенерго» в судове засідання не з'явився, направив на адресу суду заяву про розгляд справи без участі представника (а.с. 183) та письмові пояснення (а.с. 187). Представник третьої особи ДП «КиївГазЕнерджи» в судове засідання не з'явився, направив на адресу суду пояснення щодо позовної заяви(а.с. 189-194). Представник третьої особи КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» та треті особи [PERSON], [PERSON] в судове засідання не з'явились, про причини неявки суд не повідомили, пояснень по суті справи направили. Суд, вислухавши позивача, представника позивача, відповідача [PERSON], яка діє в своїх та в інтересах малолітньої дитини [PERSON], вивчивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що позивач [PERSON] користується квартирою [ADDRESS] [INFO] року у сина позивача [PERSON] [PERSON] народилась донька [PERSON], яку було зареєстровано за місцем її батька. З пояснень учасників судового засідання, [INFO] року [PERSON] помер. Відповідно до акту від 26.07.2017 р. [PERSON], [INFO], яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] фактично за вказаною адресою не проживає, а проживає [ADDRESS] разом з бабусею та матір'ю (а.с. 61). Згідно довідки від 17.08.2016 р. виданої КК «Центр комунального центру», в квартирі [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] та [PERSON] (а.с. 62). Відповідно до акту від 10.08.2016 р., при обстежені проживання [PERSON], [INFO], за адресою [ADDRESS] було виявлено, що [PERSON] дійсно проживає за даною адресою, але не зареєстрована (а.с. 63). Частиною 2 та 3 ст. 18 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що діти - члени сім'ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем. Органи опіки та піклування зобов'язані здійснювати контроль за додержанням батьками або особами, які їх замінюють, майнових та житлових прав дітей при відчуженні жилих приміщень та купівлі нового житла. Згідно до ст. 156 ЖК України, члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу (дружина, їх діти, батьки). Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. Відповідно до частини 3 ст. 9 ЖК України ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Враховуючи, що малолітня [PERSON] є рідною онукою та членом сім'ї позивача, вона має право на користування квартирою за адресою: [ADDRESS] нарівні з [PERSON] Крім того, [PERSON] була зареєстрована у спірній квартирі, оскільки є рідною дочкою сина позивача, та, враховуючи вік дитини, вона, в силу діючого законодавства, не може самостійно обирати місце свого проживання, а тому малолітня [PERSON] не проживає у спірній квартирі з поважних причин. Також, позивачем не надано доказів вчинення відповідачами перешкоди в здійсненні права користування квартирою за адресою: [ADDRESS] З огляду на вищезазначене, суд дійшов до висновку про необґрунтованість позову в частині визнання особи такою, що втратила право користування квартирою та усунення перешкод у користуванні квартирою, у зв'язку з чим у задоволенні позову в цій частині слід відмовити. Щодо вимоги [PERSON] про стягнення коштів у відшкодування витрат за житлово-комунальні послуги суд зазначає наступне. 21.07.2017 р. [PERSON] звертався до [PERSON] з претензією, в якій просив сплатити грошові кошти за надані житлово-комунальні послуги, послуги з центрального постачання холодної води та водовідведення, за централізоване постачання гарячої води, рахунків за централізоване опалення, за комунікаційні послуги за період з 2006 року по 2017 рік у розмірі ј від загальної суми 5000,00грн. (а.с. 9, 10). Згідно п. 35 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572, обов'язок по сплаті за обслуговування і ремонт будинку, комунальні та інші послуги покладається на власника, наймача, орендаря житлового приміщення. Стаття 156 ЖК України визначає права і обов'язки членів сім'ї власника жилого будинку (квартири). Члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Так, за згодою власника будинку (квартири) член його сім'ї вправі вселяти в займане ним жиле приміщення інших членів сім'ї. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей згоди власника не потрібно. Члени сім'ї власника будинку (квартири) зобов'язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім'ї власника зобов'язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту. Як встановлено судом, [PERSON] сплачує житлово-комунальні послуги, що підтверджується відповідними квитанціями (а.с. 12-40). Згідно ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Оскільки у спірній квартирі зареєстровано чотири особи, суд вважає, що вимога [PERSON] про стягнення коштів у відшкодування витрат за житлово-комунальні послуги в сумі 743,84 грн. щодо відповідача [PERSON], як законного представника малолітньої [PERSON], є обґрунтованою, тому підлягає задоволенню. При цьому [PERSON] в судовому засіданні визнала розмір заявлених до стягнення коштів. Водночас, заявлені вимоги про солідарне стягнення коштів з відповідача [PERSON] не є обґрунтованими, оскільки не доведено, що нею порушувались права [PERSON] щодо несплати житлово-комунальних послуг, тому заявлена до вказаного відповідача позивачем вимога про стягнення коштів є безпідставною. За викладених обставин позов підлягає задоволенню частково. Від сплати судового збору позивач звільнений на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: partial