Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-20 00:00:00

У січні 2016 року позивачка звернулась до суду із позовною заявою, в якій просила виділити їй в натурі 1/2 частину нежитлової будівлі магазину № 24, по вул. Промисловій, буд.№ 31, в м.Нова Каховка, Херсонської області. Свої вимоги мотивувала тим, що вона та відповідачка є співвласниками цього магазину у рівних частках по ? кожна, між ними виникають спори про порядок користування і володіння ним, угоди про спосіб виділення її частки та частки відповідача із загального майна не досягнуто, а тому вона змушена звернутись до суду з даним позовом. В ході судового засідання [PERSON] свої вимоги позову збільшила, уточнила та її представники просили виділити позивачці реальну частку 51/100 від всієї нежитлової будівлі магазину, а саме: Літ. А. магазин, в тому числі: перший поверх 1-торговий зал, площею 21,84 кв.м; Під літ. А підвал, в тому числі: 1/2 1-підвал, площею 3,15 кв.м; другий поверх 2-офіс, площею 17 кв.м, 3- сходова клітка, площею 1,60 кв.м. Всього 43,59 кв.м та 1/2 літ а ганок, площею 5,425 кв.м. Другому співвласнику [PERSON] просили виділити реальну частку від всієї нежитлової будівлі магазину 49/100, а саме: Літ.А магазин, в тому числі: перший поверх 1- торговий зал, площею 21,62 кв.м; під літ.А підвал, в тому числі: 1/2 1-підвал, площею 3,15 кв.м; другий поверх 2-офіс, площею 14,7 кв.м, 3-підсобне приміщення, площею 2,3 кв.м, 4 сходова клітка, площею 0,71 кв.м. Всього 42,48 кв.м та 1/2 літ а ганок, площею 5,425 кв.м. При цьому позивачка погоджується сплатити на користь [PERSON] 5 339,10 грн. грошової компенсації в рахунок відхилення від належної їй ідеальної частки та виконати необхідні роботи по переобладнанню спірної будівлі та мереж загального користування у відповідності із цим варіантом розподілу. Також, представники [PERSON] просили стягнути з відповідачки на користь останньої понесені нею судові витрати по оплаті судового збору та правової допомоги і 50% витрат від суми, сплаченої за проведення судової будівельно-технічної експертизи. Відповідачка [PERSON] з позовними вимогами не погодилася, просила у їх задоволенні відмовити, посилаючись на те, що виділ частки магазину технічно неможливий; у разі його поділу вона позбавиться права здійснювати торгівлю в зв»язку із маломірністю приміщення, яке пропонується їй виділити . Суд, вислухавши представників позивачки, відповідачку [PERSON], ознайомившись та дослідивши наявні матеріали справи і надані докази, приходить до наступних висновків. Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються ст. ст. 361, 364 ЦК України. В силу ст. ст. 21,24,41 Конституції України, ст. ст.316,317,319,358,361 ЦК України, всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, в тому числі щодо захисту права спільної часткової власності. Виходячи з цих положень, правовий режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування і розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток, співвласники при здійсненні зазначених правомочностей мають рівні права. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 358 ЦК України, кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Стаття 364 ЦК України передбачає право співвласника на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі неподільності речі (ч. 2 ст. 183 ЦК України) вимоги про виділ у натурі частки (поділ) не можуть бути задоволені. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч. 2 ст. 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦК України, неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення. Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст.183,358,364,379,380 ЦК України, слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) нежитлового приміщення, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену його частину із самостійним виходом або у разі, коли є технічна можливість переобладнання нежитлового будинку в ізольовані приміщення, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин, виділ може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак, визначальним для виділу частки або поділу приміщення в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу приміщення відповідно до часток співвласників, оскільки вони мають рівні права стосовно спільного майна З матеріалів справи вбачається і встановлено судом, що [PERSON] та [PERSON], на праві спільної часткової власності належить по 1/2 ідеальній частині нежитлової будівлі магазину № 24, що розташований за адресою: м. Нова Каховка, вул. Промислова,31 (свідоцтво про право власності на нерухоме майно ЯЯЯ № 466316, видане виконавчим комітетом Новокаховської міської ради 10.04.2008 року на підставі рішення № 18 від 25.01.2005 року). З висновку проведеної по справі судової будівельно-технічної експертизи та пояснень сторін встановлено, що на даний час належна позивачці на праві власності частина спірного приміщення нею не використовується за цільовим призначенням, а частина приміщеня літ.А нежитлової будівлі використовується [PERSON] як продовольчий магазин, друга частина не функціонує, тобто, права частина торгівельного залу першого поверху; другий поверх взагалі не функціонують. Будівля має загальну площу 87,7 кв.м, є двоповерховою та складається з наступних приміщень: будівля магазину А, 81,4 кв.м, підвал під А, 6,3 кв.м; ганок а. Крім того, [PERSON] та [PERSON] є співвласниками земельної ділянки за цією ж адресою, площею 0,0065 га (державний акт Серії ЯЕ № 950425 від 20.11.2008 року, виданий на підставі рішення 45-ої сесії 5-го скликання Новокаховської міської ради від 06.10.2008 року № 875) . В матеріалах справи відсутні документи, які підтверджують, що позивач до звернення до суду, зверталася до відповідачів з пропозицією щодо виділу частки приміщення в натурі та не отримала відповіді або отримала відмову від такого виділу. Виходячи зі змісту норм ст. 183, ч. 2 ст.364 ЦК України, під час вирішення спору сторін про виділ в натурі часток у спільній частковій власності, суд повинен установити можливість поділу спірного приміщення в окремі ізольовані будівлі (приміщення) відповідно до часток сторін. Згідно з п. 2.4. Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об'єктів нерухомого майна № 55, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 6 липня 2007 року за № 774/14041, поділ на самостійні об'єкти нерухомого майна повинен відповідати умовам, що передбачені чинними будівельними нормами. Згідно висновку судової будівельно-техничної експертизи від 29 березня 2016 року, визначити варіант поділу нежитлової будівлі магазину № 24 за адресою: Херсонська область, м. Нова Каховка, вул. Промислова, 31 шляхом виділу в натурі ? та ? частин, виходячи із складу приміщень, особливостей планування будівлі та у максимальному наближенні до ідеальних часток технічно неможливо, оскільки це суперечить вимогам ДБНВ та в зв»язку з тим, що для організації ізольованих магазинів, які можуть самостійно функціонувати, необхідно будівництво прибудов в складі необхідних у будинках і спорудах підприємств торгівлі приміщень, прокладки внутрішніх та зовнішніх інженерних комунікацій: водопроводу, газопроводу, опалення, місцевої каналізації. Нове будівництво пов»язане із розробкою проекту та узгодженням його в установленому законом порядку, а також із високою вартістю затрат на прибудову, яка є рівною або перевищує по вартості частки в будівлі магазину. Разом з тим, експертом одночасно розглянуто та надано суду, хоча й без наведення будь-якого обґрунтування у підтвердження цього висновку, варіант поділу спірної будівлі, запропонований позивачкою [PERSON], згідно з яким першому співвласнику з ідеальною часткою 1/2 частини в нежитловій будівлі магазину № 24 за адресою: Херсонська область, місто Нова Каховка, вулиця Промислова, № 31, пропонується виділити: Літ. А. магазин, в тому числі: перший поверх 1-торговий зал, площею 21,84 кв.м; Під літ. А підвал, в тому числі: 1/2 1-підвал, площею 3,15 кв.м; Літ.А магазин, в тому числі: другий поверх 2-офіс, площею 17 кв.м, 3- сходова клітка, площею 1,60 кв.м. Всього 43,59 кв.м та 1/2 літ а ганок, площею 5,425 кв.м. При цьому реальна частка першого співвласника від всієї нежитлової будівлі магазину склала 51/100. Другому співвласнику з ідеальною часткою 1/2 частини в цій будівлі пропонується виділити: Літ.А магазин, в тому числі: перший поверх 1- торговий зал, площею 21,62 кв.м; під літ.А підвал, в тому числі: 1/2 1-підвал, площею 3,15 кв.м; Літ.А магазин, в тому числі: другий поверх 2-офіс, площею 14,7 кв.м, 3-підсобне приміщення, площею 2,3 кв.м, 4 сходова клітка, площею 0,71 кв.м. Всього 42,48 кв.м 1/2 літ а ганок, площею 5,425 кв.м. Реальна частка другого співвласника від всієї нежитлової будівлі магазину при цьому склала 49/100. Сума грошової компенсації, яка має бути сплачена першим співвласником на користь другого співвласника складає 5339,10 грн. Також, співвласникам організації ізольованих реальних часток 51/100 та 49/100 частин необхідно виконати наступні переобладнання: демонтаж двірних блоків та встановлення нових, влаштування цегляних перегородок, металевого люка входу до підвалу, сходової клітки з частковим виконанням робіт по демонтуванню, металевої перемички для дверного отвіру, демонтаж частини стіни, здійснити штукатурення та фарбування, а також обладнати незалежними системами електропостачання, водо постачання, водовідведення та опалення , приєднати їх до відповідних мереж. Крім того, експерт зазначила, що частини нежитлової будівлі, які пропонується виділити таким чином, характеризуються невідповідністю в частині розділів 6.1 6.2, 6.3, 6.4 ДБНВ. 2.2-23:2009 «Будинки і споруди підприємства торгівлі» щодо відсутності у них необхідних приміщень в складі торгівельного ій іншого приміщення для обслуговування покупців, приймання та зберігання товарів, готування ї до продажу, підсобні, службові та побутові, технічні приміщення систем інженерного обладнання, а тому,для організації ізольованих магазинів, які можуть самостійно функціонувати, необхідно будівництво прибудов в складі вищенаведених приміщень, прокладки внутрішніх та зовнішніх інженерних комунікацій: водопроводу, газопроводу, опалення, місцевої каналізації. Нове будівництво пов»язане із розробкою проекту та узгодженням його в установленому законом порядку. Таким чином, експерт, хоча й надала суду варіант його поділу, запропонований позивачкою, але фактично зробила висновок про неможливість поділу спірного приміщення із збереженням його функціонального призначення, а спорудження прибудов, зазначених як необхідних у даному випадку, істотно змінить конфігурацію будівлі. В обґрунтування своїх вимог [PERSON] надала схему проекту перепланування нежилої будівлі магазину N 24, виконану архітектором [PERSON], в якому також вказано про необхідність вирізання отвору для побудови сходів у монолітному перекритті, демонтування вікна, тобто, передбачаються значні зміни у зовнішньому вигляді будівлі та її суттєве переобладнання. Слід також зазначити, що висновки будівельно-технічної експертизи щодо порядку поділу нерухомого майна не замінюють дозвільну документацію повноважних органів, яку позивачкою суду не надано, експертиза не містить відомостей, що проведення робіт з переобладнання з метою поділу спірного об'єкту в натурі буде відповідати будівельним нормам і правилам, санітарним та протипожежним вимогам. Крім того, суд не приймає до уваги за необґрунтованістю заперечення представників відповідачки щодо недопустимості такого доказу як наданого експертом по технічному обстеженню будівель та споруд звіту про технічне обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж спірного об»єкта, проведеного з огляду на запропоновану позивачкою його реконструкцію, оскільки він виконаний компетентним та кваліфікованим спеціалістом з цих питань та зважає на викладені у ньому істотні застереження щодо цих переобладнань. Так, експерт у цьому звіті зазначив, що за запропонованим позивачкою варіантом не взято до уваги цільове призначення магазину, а саме той факт, що у випадку виконання перепланування, подальша експлуатація приміщення за цільовим призначенням (роздрібна торгівля продуктовими товарами) буде неможлива, в зв'язку з порушенням норм основних нормативних документів в будівництві, а саме ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки та споруди. Підприємства торгівлі», норми якого поширюються на проектування нових, реконструкцію і розширення існуючих будинків та окремих приміщень підприємств роздрібної торгівлі. Також, порушуються норми ДБН В.1.1.7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», оскільки, у випадку виконання робіт по переплануванню будуть порушені встановлені норми пожежної безпеки в частині забезпечення безпеки людей у разі пожежі При реконструкції за схемою Позивача, в порушення п. 6.1.1 ДБН В.2.2-23:2009 не буде можливості в організації правильного розташування торговельного обладнання, так як ширина торгівельних залів після розподілу буде 2,66 та 2,77 м. При розміщенні торговельного обладнання по довжині магазину (згідно додатку К ДБН В.2.2-23:2009) мінімальна ширина проходів між торговельним обладнанням та стінами повинно бути не менше 2,00м), якщо додати ширину торговельних прилавків або вітрини (приблизно 0,6м) - проходу для покупців не залишається. При розміщенні торговельного обладнання по ширині магазину - згідно того ж додатку прохід між вхідними дверима та прилавками повинний бути 3,0м, крім того додається ширина прилавку 0,6м, прохід між паралельно розташованим торговельним обладнанням - 2,0м, торговельне обладнання (гірки для демонстрації товару) - 0,6м. Необхідна глибина приміщення для розміщення торговельного обладнання та проходу для покупців - складе 6,2м. При розміщенні торговельного обладнання по ширині магазину неможливо буде здійснювати повноцінну торгівлю, так як при ширині торговельної зали 2,6-2,7м (в результаті розподілу), неможливо організувати демонстрацію товару , тому що в цій ширині потрібно передбачити також проходи для продавця та загрузки товару. Крім того, при будь-якому розміщенні торговельного обладнання, площі для зберігання товару, розміщення побутового обладнання для працівників магазину, а тим більше для обладнання сходів на другий поверх магазину не залишається. Цим самим порушуються вимоги п. 6.1.5 ДБН , де сказано, що до планувальних рішень підприємств торгівлі встановлюються такі функціонально- технологічні вимоги: торговельні зали повинні бути зручно зв'язані з приміщеннями для готування товарів до продажу, приміщеннями для зберігання товарів. Порушується також п. 6.1.3 ДБН В.2.2-23:2009, де сказано, що у функціональній структурі будинків підприємств роздрібної торгівлі передбачаються також службові та побутові приміщення, адміністративні, конторські, пожежний пост, кімнати персоналу, гардеробні, душові, туалети тощо). При поділі приміщень магазину такої можливості не буде.Розміщення санвузлів на другому поверсі неможливо, так як це буде суперечити п. 6.3.15 ДБН В.2.2-23:2009 про те, що приміщення для зберігання та готування товарів до продажу не допускається розміщувати під туалетними (вбиральнями), душовими і під місцями з встановленням трапів. При розподілі магазинів за поданою схемою неможливо забезпечити вимоги п.8.3 ДБН В.2.2-23:2009, де сказано, що із торговельної зали повинно бути передбачено не менше двох розосереджених евакуаційних виходів безпосередньо назовні або в сходові клітки типу СК 1, які мають двері з пристроями самозачинення та ущільнення в притулах. Також, в порушення вимог п. 5.13 ДБН В.1.1.7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», у даному випадку неможливо забезпечити шляхи евакуації з другого поверху, тому що неможливо виконати умови «п. 5.35. Ухил сходів (сходових маршів) повинен бути не більш як 1:1; ширина проступів - не менш як 0,25 м, а висота східця - не більш як 0,22 м. Гвинтові сходи, або сходи з забіжними сходинками як шлях евакуації з другого поверху - розглядати не можна.» В варіанті розподілу, як другий евакуаційний вихід з другого поверху магазину власника [PERSON] розглядається вихід на галерею прямо зі сходів, що суперечить п.4.37 ДБН В. 1.1.7-2002, де сказано, що приміщення, в якому розташовуються сходи типу С2 (якими є існуючі та запропоновані схемою розподілу), слід відокремлювати від прилеглих до нього коридорів та інших приміщень протипожежними перегородками 1-го типу. Для організації евакуаційних виходів з другого поверху на галерею пропонується виконати пробивання дверних отворів в несучій стіні будівлі, які будуть знаходитись поруч один від одного та від дверного отвору існуючого виходу, що небезпечно для несучої здатності конструкції стіни. Для облаштування сходів на другий поверх для власника [PERSON] в наданій схемі перепланування, пропонується пробити отвір в існуючому перекритті, що конструктивно неможливо через загрозу руйнування перекриття. Існуюче технічне приміщення, призначене для обслуговування внутрішніх мереж водопостачання та водовідведення як даного магазину, так і пов'язане з забезпеченням інженерними комунікаціями всього комплексу магазинів. Схемою розподілу визначена межа розподілу приміщень, яка проходить по центру отвору люку-лазу в підвал. Для доступу обох співвласників до підвалу необхідно виконати розширення існуючого отвору в дві сторони, що технічно неможливо через загрозу руйнування перекриття. Заявляючи позовні вимоги про виділ частки з майна, саме позивачі, відповідно до вимог ст.ст. 10,61 ЦПК України, повинні довести факт технічної можливості такого виділу, але [PERSON] не надано суду доказів про збереження при цьому призначення магазину, а також доказів про існування технічної можливості обладнати його частки незалежними системами електропостачання, водопостачання, водовідведення та опалення. Також, суд зважає на те, що магазин № 24 є частиною комплексу магазинів, розташованого на території міського ринку, який проетувався таким чином, що фундаменти, стіни є загальними для магазинів, які розташовані в одному ряді, а також в суміжному. При цьому стіни є загальними для улаштування перекриттів магазинів, розташованих в одному ряді.Загальною також є галерея, розміщена на другому поверсі, та інженерні мережі (водопостачання та водовідведення), які розміщені в технічних приміщеннях підвалів. Отже, відповідно до вищенаведеного, поділ магазину, який належить на праві власності сторонам, в натурі є недоцільним з економічної точки зору, оскільки він має невелику корисну площу, та не відповідає вимогам будівельних норм або правил, протипожежним і санітарним нормам та правилам, порушує права співвласників. Враховуючи вище перелічені обставини, суд вважає технічно неспроможним та неможливим без втрати його цільового призначення виділити у натурі по 1\\2 частці магазину № 24, по вул. Промисловій,21 в м.Нова Каховка її співвласникам, тобто, він є неподільною річчю. Таким чином, правові підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] про виділ частки зі спільного майна відсутні. Оскільки у позові суд відмовляє, вимоги щодо відшкодування судових витрат задоволенню також не підлягають у відповідності до ст.88 ЦПК України. На підставі ст.ст.16,321,358,364,367,391 ЦК України,

Outcome: dismissed