Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-20 00:00:00

у січні 2018 року ПАТ «Київенерго» звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення боргу за електричну енергію, спожиту з порушенням ПКЕЕН. Просив стягнути з 1 973,75 грн. боргу за необліковану електроенергію та 1762,00 грн. судового збору. Свої позовні вимоги обґрунтував тим, що ПАТ «Київенерго» постачає електроенергію за адресою: [ADDRESS], споживачем якої є [PERSON] Відповідно до п. п. 19, 21 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця, енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Іншими словами, кількість спожитої енергії «щомісяця визначатися самостійно споживачем за фактичними показаннями приладу обліку електроенергії. Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представник енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником, і складається не менш як з трьох уповноважених представником енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, визначити величину необлікованої електричної енергії. Розмір необлікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричні енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума актом порушень, але не більше терміну позовної давності. Так, 13.07.2016 року за адресою відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної лорганізації після відключення від 25.03.2016 року. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 54236. У відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН 17.08.2016 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН для населення. Комісією було встановлено, що акт № 54236 складено правомірно. Комісією було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН, відповідно п. 3.4. Методики за формулою 3.1. Нарахована сума становить 1 973,75 грн. Однак, заборгованість за актом порушень ПКЕЕН споживачем не погашена. Пунктом 53 Правил визначено, що якщо між споживачем і енергопостачальником не досягну згоди про користування електричною енергією, її оплату, збереження приладів обліку тощо, спір питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Внаслідок невиконання відповідачем своїх зобов'язань ПАТ «Київенерго» змушене звернутися до суду за захистом порушених прав. Ухвалою від 05.02.2018 року відкрито провадження у цивільній справі (а.с. 26-27). На підставі розпорядження № 4021 від 09.119.2018 року про призначення повторного автоматичного розподілу справ у зв'язку із звільненням судді Хоменко О.Л. проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями (а.с. 40). Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.11.2018 року матеріали справи передано судді Хоменко В.С. (а.с. 41). Ухвалою судді від 19.11.2018 року справу прийнято до провадження суддею Хоменко В.С. з проведенням розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у цивільній справі без повідомлення сторін. Ухвалою від 21.01.2019 року ПАТ «Київенерго» замінено правонаступником ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». Заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду не надходили. Відповідач відзив на позовну заяву не подала. У відповідності до гл. 10 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи, зокрема, малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; кількість сторін та інших учасників справи (ч. 2 ст. 274 ЦПК України). При цьому у відповідності до ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надходило. Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Отже суд розглядає справу за наявними у справі доказами, які надані сторонами. На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що ПАТ «Київенерго» постачається електроенергію за адресою: [ADDRESS], споживачем якої є [PERSON] Відповідно до п. п. 19, 21 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця, енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Іншими словами, кількість спожитої енергії «щомісяця визначатися самостійно споживачем за фактичними показаннями приладу обліку електроенергії. Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представник енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником, і складається не менш як з трьох уповноважених представником енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, визначити величину необлікованої електричної енергії. Розмір необлікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричні енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума актом порушень, але не більше терміну позовної давності. Так, 13.07.2016 року за адресою відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної лорганізації після відключення від 25.03.2016 року. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 54236 (а.с. 15-22). У акті від 13.07.2016 року № 54236 та додатку до нього відповідач зазначила, що споживвачем електроенергії та визнала порушення Правил. У відповідності до зазначених вище вимог ПКЕЕН відбулося засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН для населення. Комісією було встановлено, що акт № 54236 складено правомірно (а.с. 23). Комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно п. 3.1. Методики за формулою 3.1. Нарахована сума становить відповідно 1 973,75 грн. Однак, заборгованість за актами про порушення ПКЕЕН загальною сумою 1 973,75 грн. споживачем не погашена. Положеннями ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно технічних документів та договору про постачання енергії. Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов'язки можуть виникати із договорів та інших правочинів, чи безпосередньо з актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 2 ст. 638 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Частиною 2 ст. 642 ЦК України передбачено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (надала послугу, виконала роботи, сплатила суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції. Тобто, надання рахунків та їх оплата у встановленому порядку підтверджують правовідносини між споживачем та енергопостачальною організацією. Відповідно положень ч. ч. 1, 2 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). У відповідності зі ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Також, у відповідності до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи , а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 3 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Так, взаємовідносини між громадянами (фізичними особами - споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, у тому числі порядок укладення договорів, порядок розрахунків за спожиту електричну енергію; права, обов'язки і відповідальність енергопостачальника та споживача електричної енергії регулюються відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357. Відповідно до п.42 Правил побутовий споживач електричної енергії, серед іншого, зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, а також враховуючи, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS], де було виявлено порушення ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. п. 3, 9, 18, 32 Правил, остання несе відповідальність за вказані порушення, при цьому, борг за необліковану електричну енергію нею в добровільному порядку не сплачений, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Питання розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved