Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-09 00:00:00

У серпні 2019 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , яким просив стягнути з відповідача на свою користь грошові кошти в розмірі 71747 грн. 39 коп., з яких: 37913,13 грн. збитки у вигляді втрати товарної вартості КТЗ LEXUS ES 250 державний номер [NUMBER] в результаті його пошкодження при ДТП 19.12.2018 року і наступного впливу наслідків ремонту; 2080 грн. збитки по виготовленню звіту № 319-1 про оцінку матеріального збитку, складеного 31.12.2018 року оцінювачем [PERSON] ; 7624 грн. збитки по організації ремонту автомобіля; 14130 грн. 26 грн. збитки в сумі несплачених відсотків за користування кредитом за час ремонту автомобіля; 10000 грн. відшкодування моральної шкоди та понесені судові витрати. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що в червні 2018 року він придбав в автосалоні новий автомобіль марки LEXUS ES 250, номер шасі (кузова) - [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] та по сьогоднішній день являється власником цього автомобіля. 19.12.2018 року о 09 год. 00 хв. відповідач, керуючи транспортним засобом «Mitsubishi Outlander», державний реєстраційний номер [NUMBER] , по вул. Героїв України у м. Кропивницькому, при виїзді з прилеглої території не надала переваги в русі транспортному засобу «БАЗ 2215», державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , який рухався по вул. Героїв України, та скоїла з ним зіткнення, в результаті якого транспортний засіб «БАЗ 2215» здійснив наїзд на припаркований транспортний засіб «Lexus ES 250», державний реєстраційний номер [NUMBER] , чим порушила вимоги п.10.2 Правил дорожнього руху, скоївши адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП. Унаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Постановою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 03 січня 2019 року у справі № 404/8968/18 відповідача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. Відповідно до звіту № 319-1 про оцінку матеріального збитку, складеного 31.12.2018 року вартість (розмір) збитків, заподіяних власникові транспортного засобу LEXUS ES 250 державний номер [NUMBER] , внаслідок його пошкодження при ДТП 19.12.2019 року, складає: 132547,60 грн. Величина втрати товарної вартості (ВТВ) КТЗ LEXUS ES 250 державний номер [NUMBER] в результаті його пошкодження при ДТП 19.12.2018 року і наступного впливу наслідків ремонту складає: 37913,13 грн. Вартість ремонту автомобіля в сумі 97686,66 грн. згідно з платіжним дорученням № 525879 від 03.01.2019 року йому відшкодувала страхова компанія «АХА Страхування», але втрату товарної вартості згідно з Законом страхова компанія відшкодовувати не зобов`язана та не відшкодовувала. Таким чином, величина втрати товарної вартості в результаті його пошкодження при ДТП і наступного впливу наслідків ремонту складає: 37913,13 грн., яка підлягає стягненню з відповідача, як особи визнаної винною у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди та пошкодженні автомобіля. Для відновлення свого порушеного права позивач був вимушений був звернутися до незалежного оцінювача, за послуги якого ним було сплачено 2000,00 грн. та 80 грн. за послуги Нової пошти, через яку оцінювач вислав готовий звіт № 319-1 про оцінку матеріального збитку від 31.12.2018 року з м. Києва, які підлягають стягненню з відповідача, як особи визнаної винною у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди та пошкодженні автомобіля. Крім того, він витратив 7624 грн. для організації ремонту автомобіля, так як автомобіль новий і він знаходиться на гарантії, і щоб надалі автомобіль залишався на гарантії, його потрібно було ремонтувати на сервісі автосалону, в якому куплений автомобіль, тобто в м. Києві, які підлягають стягненню з відповідача, як особи визнаної винною у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди та пошкодженні автомобіля. Крім того, автомобіль куплений за кошти отриманні в кредит в ПАТ AT «Укргазбанк» згідно кредитного договору № 0268/06/2018/0191 від 14.06.2018 року. З 19.12.2019 року (день ДТП) по 04.02.2019 року (день видачі авто з ремонту) він не міг користуватися автомобілем, який був на ремонті, і при цьому все одно сплачував відсотки за користування кредитними коштами. За січень 2019 року ним сплачено 14130,26 грн. Ця сума теж є збитками, і вона повинна бути відшкодована відповідачем. В результаті ДТП позивачу спричинено моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у результаті ДТП, та яку він оцінює у розмірі 10000 грн. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Мохонько В.В. для розгляду справи. Заочним рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 23.12.2019 року позов [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП задоволено частково, стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 37913,13 грн. збитків у вигляді втрати товарної вартості КТЗ LEXUS ES 250 державний номер [NUMBER] в результаті його пошкодження при ДТП 19.12.2018 року і наступного впливу наслідків ремонту; 2080 грн.збитки по виготовленню звіту №319-1 про оцінку матеріального збитку, складеного 31.12.2018 року; 7624 грн. збитки по організації ремонту автомобіля; 5000 грн.відшкодування моральної шкоди, 1\~910 грн. витрат на правничу допомогу та 768 ,40 грн. судового збору; у задоволенні позовних вимог про стягнення 14 130, 26 грн. збитків в сумі сплачених відсотків за користування кредитом за час ремонту автомобіля відмовлено /а.с. 116-123/. 11.02.2020 року [PERSON] звернулась до суду із заявою, якою просила поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, скасувати заочне судове рішення від 23.12.2019 року і призначити справу до розгляду. Вказала, що взяти особисту участь у судових засіданнях по даній справі не мала можливості, так як судові повістки жодного разу не отримувала, дізналась про наявність заочного рішення від 23.12.2019 року в січні 2020 року, копію рішення суду отримала лише 06.02.2020 року. Також вказала, що документально не підтверджено витрати позивача в сумі 7 074 грн. на транспортування автомобіля, квитанції від 07.03.2019 року та 01.04.2019 року не є належними доказами, оскільки є нечитаємими. Крім того вважає позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню /а.с. 133-134/. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 14.02.2020 року поновлено відповідачу [PERSON] строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 23.12.2019 року; прийнято до розгляду заяву [PERSON] перегляд заочного рішення від 23.12.2019 року по справі №404/5687/19 (номер провадження 2/404/1468/19) за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП та призначено судове засідання на 26 лютого 2020 року /а.с. 138-139/. Згідно ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26.02.2020 року заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення від 23.12.2019 року по справі №404/5687/19 (номер провадження 2/404/1468/19) за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП - задоволено. Заочне рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 23.12.2019 року за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП скасовано і призначено справу до розгляду в порядку загального провадження в підготовчому засіданні /а.с.145-147/. За клопотанням представника позивача, ухвалою суду від 15.06.2020 року призначено по справі судову автотоварознавчу експертизу, провадження якої доручено експертам Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. На вирішення експерта поставлено наступні питання: 1) Яка ринкова вартість КТЗ LEXUS ES 250, державний номер [NUMBER] , що належить [PERSON] , станом на 19 грудня 2018 року? 2) Яка вартість відновлювального ремонту КТЗ LEXUS ES 250, державний номер [NUMBER] , що належить [PERSON] , станом на 19 грудня 2018 року? 3) Яка вартість матеріальних збитків завданих власникові КТЗ LEXUS ES 250, державний номер [NUMBER] , що належить [PERSON] , станом на 19 грудня 2018 року? 4). Яке значення становить величина втрати товарної вартості КТЗ LEXUS ES 250, державний номер [NUMBER] , що належить [PERSON] , станом на 19 грудня 2018 року? /а.с. 173-174, 175-177/. 15.09.2020 року від Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України отримано висновок експерта від 10.09.2020 року №3075/20-27 за результатами проведення авто товарознавчої експертизи по матеріалам цивільної справи /а.с. 201-214/. Ухвалами Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20.10.2020 року поновлено провадження в справі та призначено до розгляду в підготовчому засіданні, закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні /а.с. 223-224, 227-228/. В судове засідання, при розгляді справи після скасування заочного рішення, представник позивача надав заяву про розгляд справи у його відсутності, вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі. Крім того, заявив, що в порядку ч.8 ст. 144 ЦПК України, ним буде подано протягом 5 днів з дня винесення рішення заява про відшкодування витрат на правову допомогу та докази понесення таких витрат. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся, через канцелярію суду, подав заяву про розгляд справи у їх відсутності, просив винести рішення за наявними у справі матеріалами. Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, із наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущення. Згідно зі статтею 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасники справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Судом встановлено, що 19.12.2018 року о 09 год. 00 хв. [PERSON] , керуючи транспортним засобом «Mitsubishi Outlander», державний реєстраційний номер [NUMBER] , по вул. Героїв України у м. Кропивницькому, при виїзді з прилеглої території не надала переваги в русі транспортному засобу «БАЗ 2215», державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , який рухався по вул. Героїв України, та скоїла з ним зіткнення, в результаті якого транспортний засіб «БАЗ 2215» здійснив наїзд на припаркований транспортний засіб «Lexus ES 250», державний реєстраційний номер [NUMBER] , чим порушила вимоги п.10.2 Правил дорожнього руху, скоївши адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП. Унаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Постановою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 03 січня 2019 року у справі № 404/8968/18, номер провадження 3/404/3046/18, [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накладено на неї стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. Постанова суду набрала законної сили. /а.с. 16-17/. Частиною 4 статті 82 ЦПК України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1187 ЦК України, передбачено, що шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Згідно ч. 1 ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Згідно з пунктом 2.4 «Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів», затверджених Наказом Міністерства юстиції України, Фондом державного майна України 24.11.2003 р. № 142/5/2092 вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування колісного транспортного засобу, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Відповідно до пункту 8.3 Методики вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ та величини втрати товарної вартості. Отже, за змістом вказаних положень законодавства величина втрати товарної вартості входить до вартості матеріального збитку (реальних збитків). Пунктом 1.6 Методики визначено, що величина втрати товарної вартості це умовна величина зниження ринкової вартості КТЗ, відновленого за нормативними вимогами після пошкодження, порівняно з ринковою вартістю подібного непошкодженого КТЗ. Пунктом 8.6 Методики передбачено два випадки, коли в разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту виникає фізичний знос, яким характеризується величина втрати товарної вартості: 1) унаслідок передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду; 2) унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих елементів складових частин, захисних властивостей покриттів або застосування для ремонту складових частин, які були в ужитку чи в ремонті. Отже, показник передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією зі складових показника величини втрати товарної вартості транспортного засобу. Втрата товарної вартості транспортного засобу розглядається в Методиці як економічне поняття, що охоплює, серед іншого, і втрату товарного (зовнішнього) вигляду. Враховуючи зміст викладеного, втрату товарної вартості можна визначити як зменшення вартості транспортного засобу, викликане передчасним погіршенням товарного (зовнішнього) вигляду автомобіля та (або) його експлуатаційних якостей у результаті зниження міцності чи довговічності окремих деталей, вузлів й агрегатів, з`єднань і захисних властивостей покриттів унаслідок ДТП і подальшого ремонту. Передчасні зміни геометричних параметрів, фізико-хімічних властивостей, конструктивних матеріалів і характеристик інших процесів транспортного засобу, які є результатом проведення окремих видів ремонтних робіт, призводять до погіршення зовнішнього (товарного) вигляду, функціональних та експлуатаційних характеристик і зниження безвідмовності й довговічності транспортного засобу. Втрата товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією з причин фізичного зносу (у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту), яким характеризується величина втрати товарної вартості. Економічна характеристика втрати товарного вигляду дозволяє віднести витрати на його відновлення до конкретних виявів реальних збитків. Відповідно до пункту 8.6.1 Методики величина втрати товарної вартості нараховується у разі потреби проведення ремонтних робіт з відновлення пошкоджених складових частин усіх типів КТЗ. Відновлювальний ремонт (або ремонт) це комплекс операцій щодо відновлення справності або роботоздатності КТЗ чи його складника(ів) та відновлення їхніх ресурсів. Ремонт здійснюється методами відновлення чи заміни складових частин. Складова частина КТЗ (складник) деталь, складова одиниця чи комплектувальний виріб, які відповідають вимогам конструкторської документації (пункт 1.6 Методики). Тобто величина втрати товарної вартості нараховується в разі потреби проведення ремонтних робіт, що здійснюються як методами відновлення, так і методами заміни пошкодженої: деталі, складової одиниці чи комплектувального виробу, які відповідають вимогам конструкторської документації, усіх типів КТЗ. Пунктом 8.6.2 Методики визначено вичерпний перелік випадків, коли величина втрати товарної вартості КТЗ не нараховується, зокрема в разі заміни окремих складників, що не потребують фарбування та не погіршують зовнішній вигляд КТЗ (скло, фари, бампери, декоративні накладки, пневматичні шини, зовнішня і внутрішня фурнітура тощо) (підпункт «є»). Отже, нарахування втрати товарної вартості передбачено, коли провадиться ремонт окремих деталей, вузлів і агрегатів, а також у разі заміни деталей, якщо це впливає на зовнішній вигляд й експлуатаційні якості транспортного засобу. Втрата товарної вартості не нараховується у разі заміни деталей, вузлів і агрегатів, що не потребують фарбування, за умови, що це не впливає на зовнішній вигляд й експлуатаційні якості автомобіля (заміна двигуна на новий, заміна фар, ліхтарів, скла, шин тощо). Якщо ж у разі заміни деталей, вузлів і агрегатів буде потрібне фарбування, то за умови, що це впливає на зовнішній вигляд транспортного засобу, втрата товарної вартості нараховується. У висновку про оцінку КТЗ може міститись інформація про причину фізичного зносу, який виникає в разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту, а також про те, чи внаслідок передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду нараховано величину втрати товарної вартості (пункт 8.6 Методики), чи збігається величина втрати товарного вигляду з величиною втрати товарної вартості, що має значення для вирішення справи про відшкодування шкоди, пов`язаної із втратою товарного вигляду (товарної вартості), і підлягає встановленню судом. У цьому випадку підлягають з`ясуванню також питання про необхідність фарбування окремих складників КТЗ у разі їх заміни та про те, чи погіршує зовнішній вигляд КТЗ така заміна (підпункт «є» пункту 8.6.2 Методики). Статтею 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 14 Постанови №4 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» роз`яснив, що при визначенні розміру та способу відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого, судам слід враховувати положення статті 1192 ЦК. Наприклад, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як при відшкодуванні шкоди в натурі, так і при відшкодуванні реальних збитків потерпілий має право вимагати відшкодування упущеної вигоди. Вимогами ст. 1194 ЦК України передбачено, що особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Якщо для відновлення попереднього стану речі, що мала певну зношеність (наприклад, автомобіля), було використано нові вузли, деталі, комплектуючі частини, у тому числі іншої модифікації, що випускаються в обмін знятих із виробництва однорідних виробів, особа, відповідальна за шкоду, не має права вимагати врахування зношеності майна або меншої вартості пошкоджених частин попередньої модифікації. Приписами ч. ч. 1-3 ст. 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до звіту № 319-1 про оцінку матеріального збитку, складеного 31.12.2018 року оцінювачем [PERSON] , вартість (розмір) збитків, заподіяних власникові транспортного засобу LEXUS ES 250 державний номер [NUMBER] , внаслідок його пошкодження при ДТП 19.12.2019 року, складає: 132547,60 грн. Величина втрати товарної вартості (ВТВ) КТЗ LEXUS ES 250 державний номер [NUMBER] в результаті його пошкодження при ДТП 19.12.2018 року і наступного впливу наслідків ремонту складає: 37913,13 грн. /а.с. 18-51/. Відповідно до платіжного доручення № 525879 від 03.01.2019 року Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АХА Страхування» відшкодувало позивачу вартість ремонту автомобіля в розмірі 97686,66 грн. /а.с. 53/. В ході розгляду справи ухвалою суду від 15.06.2020 року призначено по справі судову автотоварознавчу експертизу, за висновком якої №3075/20-27 від 10.09.2020 року ринкова вартість КТЗ Lexus ES 250, реєстраційний № [NUMBER] , станом на 19.12.2018, складає: 1177614 грн. 14 коп. (один мільйон сто сімдесят сім тисяч шістсот чотирнадцять грн. 14 коп.); вартість відновлювального ремонту КТЗ Lexus ES 250, реєстраційний № [NUMBER] , станом на 19.12.2018, складає: 99330 грн. 50 коп. (дев`яносто дев`ять тисяч триста тридцять грн. 50 коп.); вартість матеріального збитку завданого власнику КТЗ Lexus ES 250, реєстраційний № [NUMBER] , пошкодженого внаслідок ДТП, станом на 19.12.2018, складає: 137638 грн. 84 коп. (сто тридцять сім тисяч шістсот тридцять вісім грн. 84 коп.); величина втрати товарної вартості КТЗ Lexus ES 250, реєстраційний № [NUMBER] , станом на 19.12.2018, складає: 38308 грн. 34 коп. (тридцять вісім тисяч триста вісім грн. 34 коп.) /а.с. 201-207/. Разом з цим, в порядку ст. 49 ЦПК України, сторона позивача до суду із заявою про збільшення розміру позовних вимог в частині стягнення з відповідача на свою користь збитків у вигляді втрати товарної вартості КТЗ LEXUS ES 250 державний номер [NUMBER] в результаті його пошкодження при ДТП 19.12.2018 року і наступного впливу наслідків ремонту, не звертались. Відповідно до ч.2 статті 264 ЦПК України, при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. Таким чином, величина втрати товарної вартості КТЗ LEXUS ES 250, державний номер [NUMBER] , в результаті його пошкодження при ДТП 19.12.2018 року і наступного впливу наслідків ремонту складає: 37913,13 грн., тому вказана сума збитків підлягає стягненню з відповідача, як особи визнаної винною у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди та пошкодженні автомобіля. Так, для відновлення свого порушеного права позивач вимушений був звернутися до незалежного оцінювача, за послуги якого ним було сплачено 2000,00 грн., що підтверджується квитанцією № б/н від 08.01.2019 року /а.с. 52/, а також 24.03.2019 р. позивач сплатив 80 грн. за послуги Нової пошти, через яку оцінювач вислав готовий звіт № 319-1 про оцінку матеріального збитку від 31.12.2018 року з м. Києва, то вказані суми збитків підлягають стягненню з відповідача, як особи визнаної винною у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди та пошкодженні автомобіля. В заяві про перегляд заочного рішення відповідач не погодилась з розміром збитків по організації ремонту автомобіля. Позивачем зазначено, що оскільки автомобіль новий та знаходиться на гарантійному обслуговуванні, для подальшого такого обслуговування в м. Києві, позивачу необхідно було доставляти вказаний автомобіль саме до автосалону придбання автомобіля та вказує, що такий розмір витрат складав 7\~624 грн. Суд, дослідивши докази, надані позивачем, вважає, що такі витрати по організації ремонту автомобіля складають 1 179,70 грн., які підлягають стягненню з відповідача. В решті вимог суд відмовляє, оскільки докази витрат на квиток у розмірі 300 грн. відсутні, а витрати на пальне в розмірі 899,70 грн. здійснені після поїздки. Позивачем не\~доведено,\~що витрати\~на пальне\~в розмірі\~6\~144,30\~грн.\~здійснені саме\~у зв`язку\~із організацією\~ремонтуавтомобіля,\~пов`язаного із\~ДТП,\~яка сталась\~19.12.2018\~року. Позивачем заявлено вимогу про відшкодування 14130,26 грн. збитків в сумі сплачених відсотків за користування кредитом за час ремонту, так як автомобіль куплений за кошти отриманні в кредит в ПАТ AT «Укргазбанк» згідно кредитного договору № 0268/06/2018/0191 від 14.06.2018 року, з 19.12.2019 року (день ДТП) по 04.02.2019 року (день видачі авто з ремонту) він не міг користуватися автомобілем, який був на ремонті, і при цьому все одно сплачував відсотки за користування кредитними коштами. Проте, ця сума не є збитками, тому суд приходить до висновку про необґрунтованість даної вимоги, а відтак вимоги є безпідставними, тому у їх задоволенні слід відмовити. Щодо вимог про стягнення моральної шкоди, суд зазначає наступне. Відповідно до положень ст. 23, 1167 ЦК України позивач має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення його прав. При цьому, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини душевних страждань, ступеня вини відповідача, який завдав моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Враховуючи позовні вимоги про стягнення з відповідача 10000 грн. у відшкодування моральної шкоди, що проявилась в душевних стражданнях з приводу пошкодженого автомобіля, суд з урахуванням положень розумності, співмірності та достатності дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача у відшкодування моральної шкоди 2000 грн. Згідно ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином,\~суд вважає\~необхідним позов\~задовольнити частково\~та стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 37 913,13 грн. збитків у вигляді втрати товарної вартості КТЗ LEXUS ES 250 державний номер [NUMBER] в результаті його пошкодження при ДТП 19.12.2018 року; 2 080 грн. збитки по виготовленню звіту № 319-1 про оцінку матеріального збитку, складеного 31.12.2018 року; 1 179,70 грн. збитки по організації ремонту автомобіля; 2 000 грн. відшкодування моральної шкоди та 462,37 грн. судового збору. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Пронін проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року). Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як слідує з матеріалів справи, за подання даного позову [PERSON] квитанцією сплатив судовий збір у розмірі 768,40 грн. /а.с. 1/, однак, зважаючи, що судом задоволено позовні вимоги частково, відтак на користь позивача слід стягнути у пропорційному розмірі судовий збір, що становить 462,37 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial