Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-05 00:00:00

У серпні 2017 року [PERSON] звернулась в суд з позовом до ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал», третя особа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» про стягнення майнової та відшкодування моральної шкоди. Свої вимоги мотивує тим, що вона є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 06 січня 2015 року. 25 травня 2017 року належна їй квартира була залита каналізаційними стоками, що підтверджується Актом про залиття від 31 травня 2017 року, складеним комісією ЖЕД № 904 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва». Згідно зазначеного акту залиття сталося внаслідок засмічення дворової каналізації. З листа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» від 21 липня 2017 року вбачається, що працівниками аварійної служби Відокремленого структурного підрозділу «Виробничник» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» проведено обстеження та встановлено,що причиною залиття квартири [ADDRESS] стало засмічення трубопроводу дворової каналізації між двома колодязами, які розташовані у дворі будинку, що перебуває у володінні та користування РКМ-3 ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал». Відповідно до висновку № ЕД-1704-1-637.17 експертного будівельно-технічного дослідження від 03 липня 2017 року розмір матеріальної шкоди, завданої в результаті залиття квартири становить 102983 гривні. Витрати за проведення експертного дослідження склали 4819 гривень. Позивач просить стягнути на її користь з відповідача 102983 гривні на відшкодування майнової шкоди, 10000 гривень на відшкодування моральної шкоди, витрати на проведення експертного будівельно-технічного дослідження у розмірі 4819 гривень та судові витрати у справі. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 31 серпня 2017 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18 вересня 2017 року відкрито провадження у справі. Позивач та її представник у судовому засіданні підтримали заявлені вимоги та просили їх задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, підтримала викладене у відзиві на позовну заяву (а.с. 83-87). Зазначила, що наданий позивачем експертний висновок не містить будь-яких фактичних даних, які б підтверджували, що дії відповідача стали причиною залиття квартири позивача. Експертом паралельно було обстежено внутрішньо будинкові мережі, що знаходяться в самій квартирі позивача та виявлено пошкодження конструктивних елементів та опоряджувальних покриттів. Враховуючи перелік вказаних пошкоджень експертом було зроблено висновок, що причиною залиття є засмічення мережі каналізації, що розташована у квартирі. За утримання, ремонт та обслуговування внутрішньобудинкових систем відповідає КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва». Також, пред`являючи позов до ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал», позивач посилається на дані, що зафіксовані в акті про залиття від 31 травня 2017 року, який складений з порушенням визначених чинних законодавством вимог. З цього акту вбачається, що голова комісії відсутній, а сам акт складався за відсутності представника виконавця послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення. Позивачем не було належним чином повідомлено відповідача про аварійну ситуацію, яка сталася 25 травня 2017 року та не було запрошено для участі в комісії. Представник третьої особи у судовому засіданні просила позов задовольнити. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, покази свідків, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що позивач є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 06 січня 2015 року (а.с. 6-9, 10-12). 25 травня 2017 року відбулось залиття квартири позивача, що підтверджується Актом про залиття від 31 травня 2017 року, складеним комісією ЖЕД № 904 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» (а.с. 13). З акту вбачається, що причиною залиття квартири [ADDRESS] є забита дворова каналізація. О 20 годині 25 хвилин заявку було передано на РКМ-3 ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал», яке о 21 годині 50 хвилин усунуло аварійну ситуацію. Внаслідок залиття в квартирі [ADDRESS] пошкоджено: - у великій кімнаті мокрий паркет, місцями почав деформуватися, проступили темні плями - 19,1 кв.м.; - у малій кімнаті сліди залиття, мокро - 12,1 кв.м.; - у двох коридорах на паркеті сліди залиття, паркет піднявся - 8,4 кв.м.; - на стіні до туалету виникло відшарування шпалер від стіни - 0,3 кв.м. Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. З листа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» від 21 липня 2017 року вбачається, що працівниками аварійної служби Відокремленого структурного підрозділу «Виробничник» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» проведено обстеження та встановлено,що причиною залиття квартири [ADDRESS] стало засмічення трубопроводу дворової каналізації між двома колодязами, які розташовані у дворі будинку, що перебуває у володінні та користування РКМ-3 ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» (а.с. 14-15). Відповідно до п. 1 розділу ІІ Правил користування системами централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27 червня 2008 року № 190, виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення обслуговує вуличні, квартальні та дворові мережі водопостачання та водовідведення, споруди і обладнання, а також технологічні прилади й пристрої на них, які перебувають у нього на балансі або на які є відповідний договір на обслуговування зі споживачем. Пунктом 12.1.2. Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів України, затверджених наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 05 липня 1995 року № 30, передбачено, що завданнями технічної експлуатації каналізаційної мережі є: нагляд за станом і збереженням мережі, пристроїв та обладнання на ній; технічне утримання мережі, ліквідація засмічень, затоплень; поточний і капітальний ремонти, ліквідація аварій; контроль і нагляд за експлуатацією каналізаційних мереж і споруд споживачів; нагляд за будівництвом та приймання в експлуатацію нових ліній мережі, споруд на ній і споживацьких приєднань; ведення технічної документації та звітності; вивчення мережі, складання перспективних планів реконструкції та розвитку мережі. На підтвердження своїх доводів щодо розміру завданої майнової шкоди, позивач надала суду висновок № ЕД-1704-1-637.17 експертного будівельно-технічного дослідження від 03 липня 2017 року, згідно якого розмір матеріальної шкоди, завданої в результаті залиття квартири становить 102983 гривні (а.с. 16-30). Представник відповідача, заперечуючи вину ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» у залитті квартири позивача, посилається на те, що наданий позивачем експертний висновок не містить будь-яких фактичних даних, які б підтверджували, що дії відповідача стали причиною залиття квартири позивача. Експертом паралельно було обстежено внутрішньо будинкові мережі, що знаходяться в самій квартирі позивача та виявлено пошкодження конструктивних елементів та опоряджувальних покриттів. Враховуючи перелік вказаних пошкоджень експертом було зроблено висновок, що причиною залиття є засмічення мережі каналізації, що розташована у квартирі. Разом з тим, з висновку експертного будівельно-технічного дослідження вбачається, що найбільш імовірною причиною залиття квартири [ADDRESS] є засмічення мережі каналізації на ділянці після трійника включення на відгалуженні від стояка, що розташований у квартирі. Встановлено, що експертний висновок не містить інформації стосовно того, що причиною залиття є засмічення мережі каналізації, що розташована у квартирі. Будь-яких доказів на спростування висновку експерта стороною відповідача суду не надано. Позивач також на підтвердження своїх доводів посилається на покази свідків. Свідок [PERSON] у суді показала, що знайома з позивачем близько 30 років, вони є подругами та у неї є ключі від квартири останньої. Позивач попросила її приглядати за квартирою та вона приходила через кожні 2 дні. 25 травня 2017 року вона прийшла до квартири позивача зі своїм чоловіком. Коли вони прийшли до квартири, то залито вже було по кісточки. Залиття відбувалось з унітазу та з-під душової кабіни знизу. Це була не вода, а фекалії. Вони викликали аварійну службу та вона була присутня при складанні акту, який здійснили працівники ЖЕКу через день або два після залиття. Затоплена була майже вся квартира та в ній неможливо було проживати через пошкодження. Позивач заїхала до квартири лише після ремонту, а до цього проживала у неї. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що знайомий з позивачем з 1990 року, оскільки вона є подругою його дружини. Приходив разом з дружиною наглядати за квартирою за проханням позивача з періодичністю декілька разів на тиждень. 25 травня 2017 року прийшли до квартири позивача, було багато води в квартирі. Він побіг до сусідів та вони викликали аварійну службу, яка перекрила воду. Залиття відбувалось з унітазу та з-під душової кабіни знизу. Аварійна служба ЖЕКу прочистити все самі не змогли, тому викликали ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал», які прочистили стоки та вже після цього вода почала спадати. Фактично залиття квартири відбувалось з унітазу фекаліями. Затопило всю квартиру, включаючи меблі та речі. При складанні акту він присутній не був. Позивач не могла жити в квартирі та певний час проживала у них з дружиною. Свідок [PERSON] у суді показав, що він є слюсарем-сантехніком, працює в аварійній службі. З позивачем не знайом. Його було викликано на аварію, а саме залиття квартири. Аварійна служба ЖЕКу перекриває воду та чистить центральний стояк в будинку. В підвалі будинку було сухо. Коли відкрили каналізаційний колодязь в дворі будинку, виявили, що він був повністю забитий фекаліями. Після цього викликали аварійну службу ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал», оскільки це їх зона прочистки. Аварійна служба ЖЕКу не чистить дворові колодязі, лише те, що знаходиться в будинку. Доводи сторони позивача щодо виклику аварійної служби ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» через засор каналізаційного стояка також підтверджуються витягом з електронного журналу за період 25 травня 2017 року за адресою [ADDRESS] (а.с. 154). Таким чином, встановлено, що залиття квартири позивача відбулося з вини відповідача, оскільки залиття відбулось з причини забитого каналізаційного колодязю в дворі будинку, що є сферою обслуговування ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал». З огляду на наведене, саме відповідач в силу закону має нести майнову відповідальність за заподіяну шкоду. Відповідачем не надано жодного доказу на спростування наданого позивачем висновку та відсутності вини у залитті квартири [PERSON] . За таких обставин, при визначенні розміру завданої шкоди, суд вважає за можливе покласти в основу рішення наданий позивачем висновок № ЕД-1704-1-637.17 експертного будівельно-технічного дослідження від 03 липня 2017 року. З огляду на наведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню за завдану майнову шкоду в розмірі 102983 гривні. Крім того, стягненню з відповідача підлягають витрати на проведення експертного будівельно-технічного дослідження в розмірі 4819 гривень, що підтверджується квитанціями від 29 травня 2017 року на суми: 1819 гривень та 3000 гривень (а.с. 52). Зазначені витрати позивач понесла в зв`язку зі зверненням до суду за захистом порушеного права. Позивач просить суд стягнути на її користь з відповідача моральну шкоду в розмірі 10000 гривень. Така вимога позивача ґрунтується на законі. Частиною 1, п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Суд вважає, що в результаті залиття квартири з вини відповідача, позивач зазнала душевних страждань, оскільки вона отримала негативні емоції та переживала з приводу пошкодження майна, неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, звернення до суду за захистом порушеного права. Разом з тим, при визначені розміру моральної шкоди, з урахуванням принципу розумності, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування моральної шкоди у розмірі 3000 гривень. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню частково. Позивач просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 гривень. Відповідно до частин 1-3 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Частиною 2 цієї статті передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу стороною позивача надано суду письмові докази. 26 червня 2017 року між [PERSON] та ТОВ «Інформаційно-юридична служба «Альфа» укладено договір про надання юридичних послуг № 054/17 (а.с. 54-56). Крім того, у матеріалах справи міститься квитанція № 32 від 26 червня 2017 року (а.с. 57), акт здачі-приймання частини послуг за договором № 054/17 від 25 серпня 2017 року (а.с. 58), довіреність від [PERSON] на ім`я [PERSON] (а.с. 5). Вбачається, що позивачем не надано суду детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, як це передбачено статтею 137 ЦПК України. За таких обставин, вимога про стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 5000 гривень задоволенню не підлягає. З урахуванням часткового задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в сумі 1718 гривень 02 копійки.

Outcome: partial