Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-16 00:00:00

У січні 2017 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «ТЕЛЕРАДІОКОМПАНІЯ ЛЮКС» (далі по тексту - відповідач-1), [PERSON] (далі по тексту - відповідач-2), [PERSON] (далі по тексту - відповідач-3), Приватного підприємства «УКРАЇНСЬКА ПРАВДА» (далі по тексту - відповідач-4) про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування поширеної недостовірної інформації. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] о 21:30 год. в ефірі та на веб-сайті телеканалу новин «24» було оприлюднено сюжет програми журналіста [PERSON] «Наші гроші» та статтю під назвою «[INFO]». [INFO] на веб-сайті https://bihus.info було оприлюднено аналогічний відеосюжет програми відповідача-2 «Наші гроші» та статтю [PERSON] під назвою «[INFO]». [INFO] о 18:42 год. на веб-сайті «Українська правда» стрічці новин було опубліковано статтю під назвою: «[INFO]» та розміщено аналогічний відеосюжет програми відповідача-2 «Наші гроші». Розповсюджену відповідачами інформацію позивач вважає недостовірною, такою, що негативно впливає на честь і гідність позивача та завдає шкоди його діловій репутації, а тому позивач просить суд: - визнати недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права на повагу до честі, гідності та ділової репутації, інформацію щодо причетності [PERSON] до діяльності фінансових компаній ТОВ «Абсолют Фінанс», ТОВ Магнат», ТОВ «Октава Фінанс» та їх власників, а також впливу на податкові органи з метою ухилення від сплати податків вищезазначеними компаніями, оприлюднену [INFO] в ефірі та на веб-сайті телеканалу новин «24», [INFO] на сайті https://bihus.info, [INFO] на сайті «Української правди» у відео сюжеті програми журналіста [PERSON] «Наші гроші» у фразах: «...знайшли тих, хто, маючи 1,5 тисячі обмінних пунктів в Україні, заплющив очі на закон і кого так старанно не помічають податківці - ці компанії … пов'язані … не напряму - із Головою Ради Нацбезпеки...», «...але зв'язок прослідковується і з родиною Секретаря РНБО...», ...валютні пункти орбіти …Турчинов, а це чи не третина валютних пунктів України, мало не єдині, хто не здає податкову звітність, тобто обсяг сплачених ними податків тримається на чесному слові … голови РНБО...»; - визнати недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права на повагу до честі, гідності та ділової репутації, інформацію щодо причетності [PERSON] до діяльності фінансових компаній, оприлюднену [INFO] на веб-сайті https://bihus.info у назві статті «[INFO]» та у фразі: «Мережа із понад тисячі пунктів обміну валют, записана на наближених до … голови РНБО [PERSON] осіб, уникає здачі податкової звітності»; - визнати недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права на повагу до честі, гідності та ділової репутації, інформацію щодо причетності [PERSON] до діяльності фінансових компаній, оприлюднену [INFO] на веб-сайті «Української правди» у назві статті «[INFO]» та у фразі: «Мережа з понад тисячу пунктів обміну валют, що належить наближеним до … голови РНБО [PERSON] особам, не здає податкову звітність»; - зобов'язати Приватне акціонерне товариство «ТЕЛЕРАДІОКОМПАНІЯ ЛЮКС» спростувати недостовірну інформацію про [PERSON] аналогічним способом - оприлюднити в ефірі телеканалу новин «24» та на веб-сайті телеканалу новин «24», шляхом оголошення диктором у програмі [PERSON] «Наші гроші», інформаційний матеріал такого змісту: «[INFO] в програмі «Наші гроші» була поширена недостовірна інформація щодо Секретаря РНБОУ [PERSON]. Спростовуємо зазначену інформацію, повідомляючи, що жодним чином Секретар РНБОУ [PERSON] та його родина не мають будь-якого відношення до діяльності фінансових компаній ТОВ «Абсолют Фінанс», ТОВ «Магнат», ТОВ «Октава Фінанс», зв'язків із власниками пунктів обміну валют та впливу на податкові органи з метою ухилення від сплати податків фінансовими компаніями»; - зобов'язати [PERSON] спростувати недостовірну інформацію про [PERSON] аналогічним способом - : оприлюднити на веб-сайті https://bihus.info, шляхом оголошення диктором у програмі [PERSON] «Наші гроші», інформаційний матеріал такого змісту: «[INFO] у програмі «Наші гроші» була поширена недостовірна інформація щодо Секретаря РНБОУ [PERSON]. Спростовуємо зазначену інформацію, повідомляючи, що жодним чином Секретар РНБОУ [PERSON] та його родина не мають будь-якого відношення до діяльності фінансових компаній TOB «Абсолют Фінанс», TOB «Магнат», TOB «Октава Фінанс», зв'язків із власниками пунктів обміну валют та впливу на податкові органи з метою ухилення від сплати податків фінансовими компаніями»; - зобов'язати [PERSON] спростувати недостовірну інформацію про [PERSON] аналогічним способом - шляхом опублікування на веб-сайті https://bihus.info інформаційного матеріалу такого змісту: «[INFO] у статті під назвою: «[INFO]» поширена недостовірна інформація щодо Секретаря РНБОУ [PERSON]. Повідомляємо, що жодним чином Секретар РНБОУ [PERSON] та його родина немає будь-якого відношення до діяльності пунктів обміну валют»; - зобов'язати Приватне підприємство «Українська правда» спростувати недостовірну інформацію про [PERSON] аналогічним способом - оприлюднити на веб-сайті «Української правди» інформаційний матеріал такого змісту: «[INFO] у статті під назвою: «[INFO]» поширена недостовірна інформація щодо Секретаря РНБОУ [PERSON]. Повідомляємо, що жодним чином Секретар РНБОУ [PERSON] та його родина не має будь-якого відношення до діяльності пунктів обміну валют». Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.09.2017 відкрито провадження у справі. З 15.12.2017 набули чинності зміни, внесені до Цивільного процесуального кодексу України Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII, згідно яких Цивільний процесуальний кодекс України викладено в новій редакції. Так, відповідно до п. 9 ч. 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції 2017 року), справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. 13.03.2018 відповідачем-3 подано відзив на позовну заяву, у якому зазначено про необґрунтованість вимог позивача, оскільки, спірна інформація складається з оціночних суджень та фактичних даних, які гуртуються на журналістському розслідуванні програми «Наші гроші». 14.03.2018 відповідачем-2 подано відзив на позовну заяву, зміст якого аналогічний змісту відзиву відповідача-3. У судовому засіданні 17.05.2018 представник позивача подала відповіді на відзиви, у яких зазначено про необґрунтованість доводів, викладених відповідачами-2,3 у відзиві. У судовому засіданні 17.05.2018 представником відповідача - 2 подано заперечення на відповідь на відзив, у яких зазначено про те, що відповідач-2, поширюючи спірні оціночні судження, не вийшла за рамки допустимої критики та оцінки дій публічної особи позивача, особисті немайнові права позивача не порушила. 15.05.2018 на електронну адресу суду надійшли заперечення на відповідь на відзив відповідача-3, у яких зазначено про відсутність підстав для задоволення позову. У судовому засіданні 17.05.2018 представник позивача підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила позов задовольнити. Представник відповідача-1 заперечив щодо задоволення позовних вимог, просив відмовити. Представник відповідача-2 заперечив щодо задоволення позовних вимог, просив відмовити. Відповідач-3 заперечила щодо задоволення позовних вимог, просила відмовити в задоволенні позову. Відповідач-4 в судове засідання свого представника не направив, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача-1, представника відповідача-2, відповідача -3, з'ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами шляхом дослідження письмових доказів в матеріалах справи, надходить до наступних висновків. Конституція України визнає честь і гідність людини найвищою соціальною цінністю та передбачає, що кожен має право на повагу до його гідності (ст.ст. 3, 28). Згідно ст. 200 ЦК України, інформацією є будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Суб`єкт відносин у сфері інформації може вимагати усунення порушень його права та відшкодування майнової і моральної шкоди, завданої такими правопорушеннями. Відповідно до ч. 1 ст. 201 ЦК України, особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 297 ЦК України, кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Як вбачається зі змісту ч.ч. 1-2 ст. 299 ЦК України, фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Судом встановлено, що [INFO] о 21:30 год. в ефірі та на веб-сайті телеканалу новин «24» було оприлюднено сюжет програми журналіста [PERSON] «Наші гроші» та статтю під назвою «[INFO]». [INFO] на веб-сайті https://bihus.info було оприлюднено аналогічний відеосюжет програми відповідача-2 «Наші гроші» та статтю [PERSON] під назвою «[INFO]». [INFO] о 18:42 год. на веб-сайті «Українська правда» було опубліковано статтю під назвою: «[INFO]» та розміщено аналогічний відеосюжет програми відповідача-2 «Наші гроші», в яких, зокрема була розміщена інформація, визнати недостовірною яку просить позивач. Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Згідно п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації, поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватися незалежно від вини особи, яка її поширила. Водночас, п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» передбачено, що звернення до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів інших осіб у випадках, не передбачених законом, розгляду не підлягають. Оцінюючи зміст оспорюваної позивачем інформації щодо причетності [PERSON] до діяльності фінансових компаній ТОВ «Абсолют Фінанс», ТОВ Магнат», ТОВ «Октава Фінанс» та їх власників, а також впливу на податкові органи з метою ухилення від сплати податків вищезазначеними компаніями, суд зазначає про те, що робота [PERSON] як помічника народного депутата [PERSON], а останнього як помічника позивача; та реєстрація співласниць компаній ТОВ «Абсолют Фінанс» у квартирі, належній дружині народного депутата України [PERSON], ніяким чином не свідчить про причетність позивача та членів його сім'ї до зазначених вище компаній та, в свою чергу, до діяльності пунктів обміну валют. За вказаних обставин, суд вважає, що спірна інформація містить саме недостовірні дані відносно позивача, а не оціночні судження, оскільки, не містить алегорій, сатири, гіпербол тощо. Крім того, аналіз вказаної інформації вказує на те, що у ній висловлено не оціночне суб'єктивне судження відносно позивача, не особисте відношення автора до неї, а стверджується щодо об'єктивних чітко висловлених фактів, які можуть бути перевіреними. При цьому, слід зазначити, що згідно з першим абзацом статті 11 Загальної декларації прав людини від 1948, пунктом 2 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 1950, статті 62 Конституції України, існує правовий принцип, за яким щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину або правопорушення, припускається невинність до того часу, поки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому законодавством, і встановлено вироком суду, який набрав законної сили. Отже, оскільки, судом не встановлено і відповідачами не доведено, що поширена вище інформація є такою, що відповідає дійсності, суд приходить до висновку, що відбулося поширення недостовірної інформації, а тому вона підлягає спростуванню. У пункті 19 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.02.2009 №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зазначено, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Верховний Суд України наголосив на тому, що оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості, а відповідно до ст. 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень ст. 10 Конвенції. Виходячи з вищевикладеного, встановлених обставин справи та положень законодавства, якими врегульовано спірні правовідносини сторін, суд вважає, що позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню. Враховуючи викладене,

Outcome: partial