Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-13 00:00:00

У січні 2019 року позивач звернувся з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості та просить суд: стягнути з відповідача 12958,18 грн. вартості не облікованої електричної енергії за актом про порушення та судові витрати. В обгрунтування позову зазначає, що 18.09.2017 року під час перевірки за адресою відповідача: [ADDRESS] , позивачем виявлено порушення п.п. 3, 9, 18, 32 ПКЕЕН, самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника, без укладання відповідного договору п.п. 10, 14, 42 ПКЕЕН, відсутня клемна кришка та пломба електропередавальної організації. Споживачу продемонстровано порушення, про що складено акт порушень №049665. Вартість електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення боржником ПКЕЕН, проведена за Методикою визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, затвердженої постановою НКРЕ України від 4 травня 2006 року №562, комісією з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними та становить 12958,18 грн. Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості, свої зобов`язання відповідач не виконує, позивач змушений звернутися до суду за захистом свого порушеного права. Ухвалою від 10 липня 2019 року суд відкрив провадження у цій справі та, з урахуванням ч. 4 ст. 19 та п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України, вирішив її розглянути у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Сторони не подавали клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні чи призначення судового засідання у спрощеному провадженні. 11.11.2021 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просить відмовити у задоволенні позову, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість. Вказала на те, що при отриманні службового житла, у квартирі був старий лічильник, який не працював, тобто не використовувався, в зв`язку з чим не було факту споживання електричною енергією. Враховуючи, що у квартирі було відсутнє електропостачання, відповідач звернулась до ЖЕД «Печерськжитло» з заявою щодо усунення несправності електричної мережі, про що був складений акт, в якому зазначено, що при проведенні обстеження квартири [ADDRESS] , комісією встановлено, що в клемній коробці електролічильника типу СО-2 (2,5) 5А 1960 р.в., за №6323794 з показниками 3728 відбулось іскріння. Для ліквідації пошкодження 21.03.2017 року електромонтером обслуговуючої організації було знято пломбу на клемній кришці вищевказаного лічильника. Відповідач зазначає, що в подальшому вона звернулась до ПАТ «Київенерго» з заявою про укладання договору про постачання електричної енергії. Після 6 місяців договір між позивачем та відповідачем був укладений. Суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства й всебічно перевіривши обставини справи, розглянувши справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов до наступних висновків. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Судом встановлено, що 18.09.2017 року під час перевірки за адресою відповідача: [ADDRESS] , позивачем виявлено порушення п.п. 3, 9, 18, 32 ПКЕЕН, самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника, без укладання відповідного договору п.п. 10, 14, 42 ПКЕЕН, відсутня клемна кришка та пломба електропередавальної організації. Споживачу продемонстровано порушення, про що складено акт порушень №049665. Відповідно Методики, дане порушення формулюється як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням. Вказане порушення вчинене відкритим способом, про що свідчить характеристика виявленого порушення, а також схема електропостачання споживача, наведена в Акті № 049665. Згідно правил користування електричною енергією, Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як із трьох уповноважених представників енергопостачальника. Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначалося Методикою, яка затверджена постановою Національної комісії електроенергетики України (НКРЕ) від 04.05.2006 р. за № 562 (далі - Методика). Відповідно до Методики, розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється: -За добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; -За кількістю днів; -За тарифами (цінами) для населення, що діяли у період , за який розраховується розмір вартості не облікованої енергії. Відповідно до правил користування електричною енергією, рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом. Результатом засідання комісії з розгляду Акта 049665 від 18.09.2017 р., стало перше рішення про те, що Акт підлягає розрахунку згідно п. 35 ПКЕЕН, п. 2.7. Методики. Протокол засідання комісії № 1576 складено 02.10.2017 року та підписано учасниками комісії. Сума збитків, завданих позивачу внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, зафіксованого в Акті № 049665 від 18.09.2017 року була нарахована в сумі 12958,18 грн., з якою в подальшому відповідач не погодився. Рішення засідання комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» по розгляду Акту про порушення Правил користування електроенергією споживачем, що оформлене Протоколом № 1576, складено 02.10.2017 року, повністю відповідає фактичним обставинам та вимогам чинного в Україні законодавства. Станом на дату подання до суду даного позову, протокол засідання комісії з розгляду Акта є чинним, в судовому порядку не визнаний недійсним та не скасований, як наслідок підлягає виконанню Відповідачем, як споживачем електричної енергії. Майнова шкода в розмірі 12958,18 грн. станом на день подання позову, відповідачем не відшкодована, тому ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» вимушене звернутися до суду за захистом своїх законних прав та охоронюваних інтересів. Регулювання відносин, що виникають у зв`язку із купівлею - продажем електричної енергії, здійснюється, зокрема, Цивільним кодексом України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Законом України «Електроенергетику» (який діє в певній частині), Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. за № 1357 (далі за текстом - ПКЕЕН, діючих на дату складення акту та протоколу), Правилами роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики за № 312 від 14.03.2018 р. (далі за текстом - ПРРЕЕ), іншими нормативно - правовими актами і безпосередньо договором за умови його укладення. Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику», який частково втратив силу, передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією. Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику», який частково втратив силу, правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку». Відсутність письмово оформленого договору з позивачем не позбавляє відповідача обов`язку оплачувати надані йому послуги (правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 20.04.2016 р. у справі № 6 - 2951 цс 15). Відповідно до ч.1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Згідно з п. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, аб.онентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Статтею 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Пунктом 42 ПКЕЕН передбачено, що споживач електроенергії зобов`язаний дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Пунктом 37 ПКЕЕН, енергопостачальнику надано право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку. Пунктом 53 Правил користування електричною енергією передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем цих Правил, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису, в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.1,2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Враховуючи те, що відповідач не в повному обсязі оплачує послуги за електричну енергію, що призвело до порушення прав позивача, таким чином суд вважає, що стороною позивача доведено обставини, на які він посилається у позовній заяві, а стороною відповідача вони не спростовані, тому позов підлягає задоволенню. У зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі, судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1921,00 грн., відповідно до ст. 141 ЦПК України, покладаються на відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved