Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-30 00:00:00

У січні 2016 року [PERSON] звернувся до Олександрійського міськранного суду Кіровоградської області з позовом до [PERSON], за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Олександрійська міська державна нотаріальна контора №1 про скасування державної реєстрації. Позовні вимоги мотивує тим, що 20.02.2009 року, приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу [PERSON], посвідчено договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS], укладений між [PERSON] та [PERSON], реєстровий №199. Продаж зазначеної квартири за домовленістю сторін вчинявся за 29 587 грн. 00 коп., які відповідач сплачувала протягом 120 місяців, згідно встановленого сторонами графіку щомісячних платежів. Право власності на квартиру переходить до покупця за умови сплати в повному обсязі ціни квартири, що встановлено договором. Позивач звернулася до Державного реєстратора з метою зареєструвати право власності, але їй було відмовлено у реєстрації, так як право власності на [ADDRESS] зареєстровано за Товариством з обмеженою відповідальністю «Айсберг», тому позивач просить скасувати державну реєстрацію права власності товариства з обмеженою відповідальністю «Айсберг» на квартиру №3 у буд. 15 по вул. 50-років Жовтня у місті Олександрія Кіровоградської області; визнати за [PERSON] право власності на квартиру №3 у буд. 15 по вул. 50-років Жовтня у місті Олександрія Кіровоградської області; стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Айсберг» на користь [PERSON] судовий збір у розмір 2 902 (дві тисячі девятсот дві) грн. 20 коп. Позивач та його представник у судовому засіданні підтримали позовні вимоги повністю та просили їх задоволити. Відповідач у судове засідання не зявився, причини неявки суду невідомі. Представник третьої особи в судове засідання не зявився, але надіслав письмову заяву в якій просить розглянути справу у їх відсутність. Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не зявилися в судове засідання без поважних причин. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. 20 лютого 2009 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу квартири №3 у буд. 15 по вул. 50-років Жовтня у місті Олександрія Кіровоградської області, з розстрочкою платежу. Даний договір посвідчено приватним нотаріусом [PERSON] Згідно умов договору продавець [PERSON] передає покупцеві [PERSON] майно: [ADDRESS], а покупець приймає майно і сплачує за нього обговорену грошову суму, яка становить 29 587 грн. Продавець і покупець підтверджують дійсність намірів при укладенні цього договору та те, що він не носить характеру фіктивного чи удаваного правочину і не є зловмисним. Так п. 4 договору купівлі-продажу від 20.02.2009 року передбачено, що вартість квартири згідно довідки Олександрійського МБТІ за №219 від 10.02.2009 року складає 29 587 грн. 00 коп. Продаж квартири за домовленістю сторін вчиняється за 29 587 грн. 00 коп., які покупцем будуть сплачені на протязі 120 місяців згідно встановленого сторонами графіку помісячних платежів. Факт повного розрахунку за квартиру буде підтверджено письмовою заявою продавця, що є невідємною частиною цього договору, справжність підпису на якій посвідчується нотаріально. Відповідно ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обовязків. У силу ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 ЦК України). Згідно із ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обовязковими відповідно до актів цивільного законодавства. [PERSON] сплатила [PERSON] повну вартість квартири в розмірі 29 587 грн. Рішенням Олександрійського міськрайонного суду від 24 грудня 2013 року відмовлено у задоволенні позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про повернення переданого товару за договором купівлі-продажу з розстрочкою платежу та визнання права власності. Рішенням Апеляційного суду Кіровоградської області від 19 березня 2014 року рішення Олександрійського міськрайонного суду від 24 грудня 2013 року в частині відмови [PERSON] у задоволенні позовних вимог залишено без змін. Постановою приватного нотаріуса Олександрійського міського нотаріального округу [PERSON] від 13 травня 2014 року [PERSON] відмовлено в реєстрації права власності на квартиру, оскільки реєстрацію права власності здійснює державний реєстратор Реєстраційної служби. Відповідно рішення Апеляційного суду Кіровоградської області від 14.04.2016 року, яке ухвалено у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно, 20.01.2015 року, [PERSON] як учасник ТОВ «Айсберг» передав до установчого капіталу цього товариства квартиру [ADDRESS] та складено акт приймання передачі №1. Відповідно до ст. 61 ЦПК України, обставини встановлені судовим рішенням у цивільній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Державний реєстратор відмовив [PERSON] щодо реєстрації права власності на квартиру [ADDRESS]. Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна за №56885812 від 07.04.2016 року містить інформацію про реєстрацію 30.04.2015 року права власності на обєкт нерухомого майна квартиру [ADDRESS], загальною площею 41,2 кв.м. та житловою площею 23,9 кв.м, зокрема власник Товариство з обмеженою відповідальністю «Айсберг». Із наведеного вбачається, що на момент укладення Договору купівлі-продажу від 20.02.2009 року право власності належало [PERSON] і він нею розпорядився та продав [PERSON], яка за неї сплатила 29 587 грн. 00 коп., що підтверджується квитанціями. Однак Державний реєстратор на підставі свідоцтва про право власності, серії та номер 37055469, виданого 30.04.2015 року Реєстраційною службою Олександрійського МРУЮ Кіровоградської області, здійснив реєстрацію права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Айсберг». Умови та порядок здійснення реєстрації прав на нерухоме майно встановлені Порядком Кабінету Міністрів України, від 17.10.2013 року №868 «Про затвердження Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень і Порядку надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно», на момент виникнення правовідносин. За умовами п. 6 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №868 від 17.10.2013 року, документи, що подаються для проведення державної реєстрації прав, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, повинні відповідати вимогам, що встановлені законом, цим Порядком та іншими нормативно-правовими актами. Відповідальність за достовірність відомостей, які містяться у документах, поданих для проведення державної реєстрації прав, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, несе заявник. У п. 8 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, передбачено, що у разі проведення державної реєстрації речового права на нерухоме майно, що є похідним від права власності, одночасно з проведенням державної реєстрації права власності на таке майно заявник подає органові державної реєстрації прав, нотаріусові, особі, зазначеній у пункті 1-1 цього Порядку, заяву про державну реєстрацію права власності на таке майно та заяву про державну реєстрацію речового права, що є похідним від права власності. Для проведення державної реєстрації речових прав необхідними документами є документи, що підтверджують виникнення, перехід або припинення таких прав на нерухоме майно, та інші документи, визначені цим Порядком. Для проведення державної реєстрації речового права на нерухоме майно, що є похідним від права власності, одночасно з проведенням державної реєстрації права власності на таке майно, заявником подаються документи, необхідні для проведення державної реєстрації права власності на таке майно та державної реєстрації речового права, що є похідним від нього (п. 36 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень). Внесення до Єдиного державного реєстру запису, який не узгоджується з іншими чинними відомостями не допускається, тому в разі виявлення невідповідностей в Єдиному державному реєстрі особі надано право звертатись, зокрема до суду з позовом про скасування незаконного запису, що міститься в Державному реєстрі. Оскільки суду не надано доказів щодо правомірності рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно, тому суд приходить до висновку про визнання недійсними рішення державного реєстратора щодо реєстрації речового права на квартиру №3 у буд. 15 по вул. 50-років Жовтня у місті Олександрія Кіровоградської області за товариством з обмеженою відповідальністю «Айсберг». Стосовно позовних вимог про визнання права власності на спірну квартиру, суд вказує слідуюче. Згідно зі ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого порушеного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права. Способом захисту права та інтересу є, зокрема, визнання права. Відповідно до ст. 526, 527, 530-532 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з положеннями ст. 392 ЦК України власник майна може предявити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Як вбачається з матеріалів справи відповідач не визнавав належність права власності за позивачем на спірну квартиру, хоча відповідач вчинила всі необхідні дії, зокрема сплатила кошти у розмірі 29 587 грн. 00 коп., як передбачено п. 4 договору купівлі-продажу від 20.02.2009 року щодо кв. №3 у буд. 15 по вул. 50-років Жовтня у місті Олександрія Кіровоградської області, так як бажала зареєструвати право власності на придбану квартиру. У судовому засіданні знайшли своє підтвердження викладені в позовній заяви обставини, що підтверджуються письмовими матеріалами справи, тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Згідно ст. 88 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від оплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Отже, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved