Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-18 00:00:00

У своїй\~уточненій позовній\~заяві позивачка\~ [PERSON] \~просить скасувати\~наказ виконуючого\~обов`язки директора\~ДП «Рожнятівтеплокомуненерго»\~Підгайного А.А.\~№ 176\~від 30\~серпня 2019\~року «Про\~винесення догани» в частині винесення догани [PERSON] та стягнути з виконуючого обов`язки директора ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» [PERSON] на її користь моральну шкоду в розмірі 3000 гривень, та судові витрати по справі. В обгрунтування позовних вимог позивачка покликається на те, що з 06 листопада 1996 року і по даний час працює на посаді економіста на підприємстві ДП «Рожнятівтеплокомуненерго». Наказом виконуючого обов`язки директора ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» [PERSON] А.А. № 176 від 30 серпня 2019 року вона була притягнута до дисциплінарної відповідальності за помилкове нарахування винагороди за вислугу років головному інженерові [PERSON] в розмірі 6132 грн. 95 коп. Позивачка вважає оспорюваний наказ незаконним і таким, що винесений з особистих мотивів директора, оскільки вона не вчиняла жодних дисциплінарних проступків, не порушувала трудової дисципліни та належним чином і в повному об`ємі виконувала всі свої посадові обов`язки, визначені Посадовою інструкцією та наказом № 15 від 26 лютого 2009 року «По особовому складу». Так, в період з 2009 року по лютий 2019 року включно вона, згідно покладених на неї обов`язків, нараховувала заробітну плату працівникам підприємства. З 01 січня 2019 року змінилися стажові коефіцієнти для розрахунку працівникам надбавки за вислугу років. До 01 січня 2019 року п`ятьом працівникам підприємства (адмінперсонал) нараховувалась надбавка за вислугу років у розмірі 25% від заробітної плати, в тому числі і головному інженеру [PERSON] А з 01 січня 2019 року чотирьом працівникам підприємства стажовий коефіцієнт збільшився з 3 до 4, і тільки одному [PERSON] залишився без змін, тобто 3 (25% від заробітної плати). А тому вона у січні, помилково, усім п`ятьом працівникам підприємства встановила новий коефіцієнт 4, згідно якого їм здійснювалося нарахування надбавки за вислугу років. Разом з тим, починаючи з 26 лютого 2019 року вона не нараховує заробітну плату працівникам підприємства, оскільки таке нарахування здійснюється іншою особою - бухгалтером, а тому вона не мала змоги детально опрацювати, побачити та виправити дану помилку в нарахуванні, про що вона зазначила і у своїй пояснювальній записці на ім`я керівника підприємства. Крім цього, зайва сума коштів, яка була помилково нарахована протягом двох місяців коли вона працювала, становить 2014 грн. 02 коп, і була відрахована із заробітної плати [PERSON] , за його письмової згоди в серпні 2019 року. Однак незважаючи на її пояснення та те, що кошти підприємству були повернуті повністю, а [PERSON] жодних претензій стосовно відрахування зі своєї заробітної плати не має, виконуючий обов`язки директора ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» Підгайний А.А. 30 серпня 2019 року видав наказ № 176 про притягнення її до дисциплінарної відповідальності за нібито помилкове нарахування винагороди за вислугу років [PERSON] в розмірі 6132 грн. 95 коп., вказуючи при цьому період, під час якого вона вже давно не здійснювала нарахувань працівникам підприємства, а тому сума коштів, зазначена в догані не відповідає дійсності. Крім цього позивачка вважає, що дисциплінарне стягнення згідно наказу № 176 від 30 серпня 2019 року, накладено на неї з порушенням вимог трудового законодавства, так як з часу здійснення нею нарахувань, пройшло більше шести місяців. Крім порушення її законних прав як працівника, діями виконуючого обов`язки директора підприємства [PERSON] їй спричинено моральні страждання, пов`язані з душевними переживаннями, що виразились у втраті впевненості у завтрашньому дні та побоюваннях незаконного звільнення з боку адміністрації підприємства, прикладення додаткових зусиль по організації свого життя, тому враховуючи характер порушення її прав, тяжкість і істотність вимушених змін у житті після незаконного притягнення до дисциплінарної відповідальності вважає, що розмір 3000 гривень буде достатнім еквівалентом відшкодування моральних страждань. У судовому засіданні позивачка [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали повністю покликаючись на викладені в позовній заяві обставини, просили про задоволення позову. Крім цього позивачка [PERSON] пояснила, що з 1996 року по даний час працює в ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» на посаді економіста. Працюючи на даному підприємстві вона жодного разу не порушувала трудової дисципліни, відповідально відносилась до своїх трудових обов`язків, а тому при обранні виду стягнення виконуючим обов`язки директора підприємства [PERSON] не враховано обставини, за яких допущена помилка, а також малозначність шкоди завданої підприємству, яка на даний час відшкодована, а тому оскаржуваний наказ\~про накладення на неї дисциплінарного стягнення прийнятий з грубим порушенням трудового законодавства, у зв`язку з чим підлягає скасуванню. У судовому засіданні відповідач - виконуючий обов`язки директора ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» Підгайний А.А. проти позову заперечив пояснив, що наказом № 15 від 26 лютого 2009 року «По особовому складу» на економіста [PERSON] покладено обов`язки щодо нарахування заробітної плати працівникам підприємства, застосування тарифних ставок, посадових окладів, доплат, надбавок за здійснення контролю за наглядом штатної дисципліни та використання заробітної плати. З часу покладення на неї вищевказаних обов`язків, позивачка повинна була дотримуватись вимог посадової інструкції економіста за 2016 рік, яка затверджена директором та головним інженером. Розділом 4, п.п. 4.1-4.7 даної інструкції передбачена відповідальність за неналежне виконання своїх посадових обов`язків та порушення трудової дисципліни. Крім того така відповідальність передбачена і колективним договором, який укладений між адміністрацією та профспілковим комітетом ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» на 2019-2020 роки, який затверджений Рожнятівською РДА 14 грудня 2018 року у розділі VІІ Про встановлення стягнення за порушення трудової дисципліни та процедуру його застосування. Зазначив, що у зв`язку з неналежним виконанням [PERSON] своїх трудових обов`язків, остання невірно встановила коефіцієнт 4.0 замість 3.0 у розрахунок заробітної плати головному інженеру [PERSON] , що призвело до невірного нараховання йому винагороди за вислугу років з січня 2019 по серпень 2019 року в розмірі 6132 грн. 95 коп., що спричинило підприємству шкоду на вказану суму. Однак зазначив, що на даний час зайво виплачені головному інженеру [PERSON] кошти в розмірі 6132 грн. 95 коп. повернуті підприємству. Крім цього, вважає безпідставним посилання позивачки на порушення шестимісячного строку накладення дисциплінарного стягнення, оскільки вимоги ст. 148 КЗпП України в частині застосування дисциплінарного стягнення до неї протягом одного місяця з дня виявлення проступку повністю дотримані, а саме 23 серпня 2019 року бухгалтером підприємства було виявлено проступок, а 30 серпня 2019 року ним винесено наказ про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани на [PERSON] . Отже невірне нарахування [PERSON] винагороди головному інженеру [PERSON] в розмірі 6132 грн. 95 коп., послужило підставою для притягнення її до дисциплінарної відповідальності, тому просить у позові відмовити. Крім цього просить відмовити у задоволенні позовної вимоги щодо відшкодування моральної шкоди, оскільки жодної шкоди позивачці не завдано. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що працює на посаді головного інженера в ДП «Рожнятівтеплокомуненерго». В серпні 2019 року він звернувся до бухгалтера підприємства [PERSON] з проханням надати йому розрахунок заробітної плати за серпень 2019 року, оскільки того місяця змінився коефіцієнт для нарахування йому надбавки за вислугу років. Після надання йому розрахунку він виявив, що з січня 2019 року по серпень 2019 року йому помилково нараховували надбавку за вислугу років в більшому розмірі ніж повинна була бути. Того ж дня, 29 серпня 2019 року він написав заяву, де вказав що жодних претензій до осіб причетних до вказаної помилки у нього немає, а також дав згоду на відрахування на користь підприємства помилково виплаченої йому в рахунок заробітної плати суми коштів. На даний час зайво виплачені йому кошти відраховані із його заробітної плати. Проаналізувавши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, свідка, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення виходячи з наступного. Згідно положень ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст.\~13\~ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правосуддя в Україні здійснюється з метою захисту прав, свобод та законних інтересів людини і громадянина, прав та законних інтересів юридичних осіб, інтересів держави на засадах верховенства права. Відповідно до статті 139\~КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною першою статті 147\~КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Згідно пункту 2 розділу VII Колективного договору укладеного між адміністрацією та профспілковим комітетом ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» на 2019-2020 роки, за порушення трудової дисципліни адміністрація може застосувати слідуючі заходи стягнення: догана; звільнення з ініціативи адміністрації (а.с.14-16). Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення, власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до положення ст.\~149\~КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149\~КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Судом встановлено, що [PERSON] з 06 листопада 1996 року працює на посаді економіста в ДП «Рожнятівтеплокомуненерго», що не заперечується сторонами. Згідно наказу № 15 директора ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» [PERSON] А [PERSON] «По особовому складу» від 26 лютого 2009 року, на економіста [PERSON] було покладено обов`язки вести нарахування заробітної плати працівникам підприємства, здійснювати контроль за наглядом штатної дисципліни, використанням фонду заробітної плати, дотриманням планових співвідношень між темпами росту продуктивності праці і середньої зарплати, за тривалістю застосування тарифних ставок, посадових окладів, доплат, надбавок, покращенню господарської діяльності, вести облік по реалізації продукції, прибутків і податків, вести звітність по платежах в бюджет від заробітної плати (а.с.18). Згідно наказу № 28 директора ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» [PERSON] А. «По особовому складу» від 26 лютого 2019 року, у зв`язку з прийняттям на роботу бухгалтера, з економіста [PERSON] знято обов`язки по нарахуванню заробітної плати та податків від заробітної плати, а також доплату за суміщення посад в розмірі 50% від окладу з 26 лютого 2019 року (а.с.42). Із службової записки бухгалтера [PERSON] від 23 серпня 2019 року на ім`я виконуючого обов`язки директора ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» [PERSON] . вбачається, що при нарахуванні заробітної плати за серпень 2019 року нею було виявлено помилку в частині нарахування вислуги років головному інженеру [PERSON] , за період з січня 2019 року по липень 2019 року в сумі 6132 грн. 95 коп. (а.с.41). Позивачкою [PERSON] 30 серпня 2019 року на ім`я виконуючого обов`язки директора ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» [PERSON] було надано пояснювальну записку, в якій остання зазначила, що нею було помилково нараховано винагороду за вислугу років [PERSON] з 01 січня 2019 року, у зв`язку із невірним занесенням в розрахунок заробітної плати стажового коефіцієнту - 4.0 замість 3.0. (а.с. 33). З оспорюваного наказу № 176 від 30 серпня 2019 року «Про винесення догани» [PERSON] вбачається, що виконуючим обов`язки директора ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» [PERSON] .А. винесено [PERSON] догану за помилкове нарахування винагороди за вислугу років [PERSON] в розмірі 6132 грн. 95 коп. (а.с.6). [PERSON] ознайомлюватися із наказом № 176 від 30 серпня 2019 року «Про винесення догани [PERSON] » відмовилася, про що 30 серпня 2019 року складено відповідний акт за участю виконуючого обов`язки директора ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» Підгайного А.А., головного бухгалтера [PERSON] та голови профспілкового комітету Бігун В.В. (а.с. 31). Із пояснювальних записок головного інженера [PERSON] від 29 серпня 2019 року та 07 жовтня 2019 року на ім`я виконуючого обов`язки директора ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» [PERSON] .А. вбачається, що [PERSON] , помилково, в період з 01.01.2019 по 01.09.2019 року нараховано винагороду за вислугу років в розмірі 6132 грн. 95 коп., однак він дає добровільну згоду на відрахування вказаної суми із своєї заробітної плати на користь підприємства зазначивши, що жодних претензій до винуватців вказаної помилки, не має. (а.с.8, 34) З довідки № 109 від 10 жовтня 2019 року виданої ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» вбачається, що із [PERSON] на рахунок підприємства стягнено помилково нарахована вислуга в сумі 6132 грн. 95 коп. за серпень 2019 року. (а.с.29) Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази судом встановлено, що позивачка [PERSON] , у період з 01 січня 2019 року по 25 лютого 2019 року, внаслідок неналежного виконання своїх трудових обов`язків, здійснила помилкове нарахування головному інженеру [PERSON] надбавки за вислугу років, що призвело до виплати [PERSON] зайвих коштів, які на даний час останнім повернуто підприємству, а тому в діях [PERSON] вбачаються ознаки дисциплінарного проступку. Разом з тим, статтею 148 КЗпП України визначено строк застосування дисциплінарного стягнення. Так, частиною 1 ст. 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Частиною 2 ст. 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Аналогічні вимоги\~щодо застосування\~дисциплінарного стягнення\~визначені і\~в Колективному\~договорі укладеного\~між адміністрацією\~та профспілковим\~комітетом ДП\~«Рожнятівтеплокомуненерго» на\~2019-2020\~роки,\~згідно пункту\~9\~розділу VII\~якого визначено,\~що дисциплінарне\~стягнення застосовується\~адміністрацією безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не враховуючи часу звільнення працівника з роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладено пізніше шести місяців з дня вчинення проступку (а.с.14-16). Як вбачається з акту інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю № ІФ1498/1675/АВ від 03.10.2019 року, перевіркою по дотриманню вимог законодавства про працю, яка проводилась у ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» інспектором праці Управління держпраці в Івано-Франківській області Степанковою В.Г. виявлено порушення ст. 148 КЗпПУ, а саме інженера-економіста ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» [PERSON] притягнуто до дисциплінарного стягнення 30 серпня 2019 року відповідно до наказу виконуючого обов`язки керівника Підгайного А.А. № 176 від 30 серпня 2019 року «Про винесення догани [PERSON] » з порушенням строків притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки вчинення нею дисциплінарного проступку було 25.02.2019 року (а.с.52-57). Дисциплінарне стягнення у вигляді догани на [PERSON] згідно оспорюваного наказу було накладене 30 серпня 2019 року. Суд вважає,\~що останнім\~днем строку\~накладення дисциплінарного\~стягнення на\~ [PERSON] \~слід вважати\~26\~серпня 2019\~року,\~а тому\~приходить до\~висновку,\~що оспорюваний\~наказ виконуючого\~обов`язки директора\~ДП «Рожнятівтеплокомуненерго»\~Підгайного А.А.№ 176 від 30 серпня 2019 року «Про винесення догани» в частині накладення дисциплінарного стягнення на [PERSON] , винесений поза межами шестимісячного строку накладення дисциплінарного стягнення, передбаченого частиною 2\~ст.\~148\~КЗпП України та пунктом 9 розділу VII Колективного договору ДП «Рожнятівтеплокомуненерго» на 2019-2020 роки, а тому в цій частині наказ підлягає до скасування. Щодо вимог про стягнення з відповідача моральної шкоди, суд зазначає наступне. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Відповідно до ст.\~237-1\~КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Зазначена норма закону містить перелік юридичних фактів, що складають підставу виникнення правовідносин щодо відшкодування власником або уповноваженим ним органом завданої працівнику моральної шкоди. Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму\~Верховного суду\~України №\~4\~від 31.03.1995\~«Про судову\~практику в\~справах про\~відшкодування моральної\~(немайнової)\~шкоди» відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення справі. Отже, позивач, звертаючись до суду із вимогою про відшкодування моральної шкоди, повинен довести факт душевних (моральних) переживань (страждань) або інших негативних наслідків, які мали місце, а також довести наявність причинного зв`язку між фактом порушення його прав та такими негативними наслідками, не забуваючи при цьому про вину роботодавця у даній ситуації. Оскільки позивачка, вказуючи на наявність моральної шкоди, не довела факт душевних (моральних) переживань (страждань), не конкретизувала в чому саме полягають душевні страждання, суд дійшов висновку, що у задоволені позовних вимог в цій частині слід відмовити. При цьому, відповідно до положень статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, витрати у справі по сплаті судового збору слід покласти на відповідача.

Outcome: dismissed