Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-02 00:00:00

У серпні 2019 року позивач звернулась до суду з позовною заявою до відповідачів про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. 27 серпня 2019 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків. 12 вересня 2019 року відкрито провадження в справі та призначено до розгляду в підготовче судове засідання. 04 листопада 2019 року закрито підготовче судове засідання, призначено справу до розгляду по суті. Позовні вимоги позивача обгрунтовані тим, що позивач є рідною сестрою [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач просить визнати право власності в порядку спадкування за заповітом, оскільки 01.06.2000 [PERSON] склала заповіт на належну їй на праві власності частину квартири [ADDRESS] . Позивач не була обізнана про існування вказаного заповіту, а дізналась про нього у грудні 2013 року. У квітні 2014 року звернулась до нотаріуса 16-ої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте їй було відмовлено через пропуск строку, встановленого для прийняття спадщини. Разом з [PERSON] , спадкодавцем у квартирі [ADDRESS] проживали та були зареєстровані її непрацездатний чоловік [PERSON] , [INFO] та непрацездатна мати [PERSON] , [INFO] . Після поновлення строку для прийняття спадщини на підставі рішення суду 11.03.2019 позивачем було подано заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Проте 01.04.2019 державним нотаріусом у видачі свідоцтва відмовлено у зв`язку з ненаданням правовстановлюючих документів. Представник позивача 04 листопада 2019 року звернувся до суду із заявою відповідно до якої підтримує позовні вимоги та просить провести судове засідання без його участі. [PERSON] в судове засідання не прибув, з заявами та клопотаннями до суду не звертався, судова повістка разом з позовною заявою та доданими до неї документами повернулась до суду за закінченням строку зберігання. [PERSON] звернулась до суду з клопотанням відповідно до якого просила розгляд справи проводити без її участі, позов визнає. Представник третьої особи - завідувач Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Шапченко Марія Іванівна звернулась до суду із заявою відповідно до якої просила слухати справу за її відсутності. Дослідивши матеріали справи, вивчивши заяви сторін, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі, з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини. 24 грудня 1993 року Харківською районною державною адміністрацією видано ордер на житлове приміщення від №74701 Серії Б [PERSON] із сім`єю в складі: дружини - [PERSON] та матері дружини - [PERSON] на право заселення житлового приміщення площею 30.52 кв.м, яке складається з двох кімнат в квартирі [ADDRESS] на підставі розпорядження представника Президента України від 18 листопада 1993 року №531( а.с. 107). Згідно до дубліката свідоцтва про право власності на житло від 25.02.1998 Відділом приватизації державного житлового фонду Харківської районної державної адміністрації м. Києва посвідчено, що квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] у рівних долях ( а.с. 149). Відповідно до договору дарування від 03.11.1998 [PERSON] подарувала, а [PERSON] прийняла в дар 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] ( а.с. 150). Відповідно до свідоцтва про смерть [PERSON] померла [INFO] про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві 22 жовтня 2013 року складено актовий запис за №339 ( а.с. 42). Згідно із заповіту, який посвідчено Шапченко М.І., державним нотаріусом 16-ої Київської державної нотаріальної контори 01.06.2000 [PERSON] , яка проживала за адресою: [ADDRESS] зробила розпорядження на випадок смерті щодо належної їй на праві приватної власності частини квартири [ADDRESS] ( а.с. 103-104). Згідно із довідкою ЖЕД №205 від 07.11.2013 [PERSON] дійсно проживала за адресою: [ADDRESS] з 31.03.1994 по день смерті [INFO] . Знята з реєстраційного обліку 07.08.2001 ( а.с. 109). Відповідно до заочного рішення від 24.01.2017 позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , треті особи: Київська міська рада, 16-та Київська державна нотаріальна контора в особі Головного управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно задоволено частково, визначено [PERSON] додатковий строк в два місяці для прийняття спадщини за заповітом від 01 червня 2000 року від померлої [INFO] [PERSON] ( а.с. 54-56). 20.03.2017 [PERSON] звернулась до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини до майна померлої [PERSON] , вказавши, що крім неї інших спадкоємців за заповітом немає. Спадкоємці до обов`язкової частки, згідно ст. 1241 ЦК України є мати померлої [PERSON] , [INFO] та чоловік померлої [PERSON] ( а.с. 60). 02.03.2019 Шістнадцятою Київською державною нотаріальною конторою повідомлено [PERSON] в інтересах якої діє представник за довіреністю [PERSON] про те, що заяву долучено до спадкової справи №268/2014, заведеної до майна померлої [INFO] [PERSON] . У матеріалах спадкової справи відсутні документи, що засвідчують право власності на заповідане майно. За наявності всіх необхідних документів може бути видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом, з урахування обов`язкової частки спадкоємців за законом ( а.с. 77). Відповідно до інформаційної довідки від 13.06.2017, яка знаходиться в спадковій справі №268/2014 до майна померлої [INFO] [PERSON] на запит Київської державної нотаріальної контори №16 КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» повідомлено про те, що згідно з даними реєстрових кних Бюро,2/3 частини квартири [ADDRESS] на праві власності зареєстровано за [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 25.02.1998 та договору дарування від 03.11.1998 ( а.с. 193). 01.04.2019 державним нотаріусом Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапезніковою З.О. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири, що знаходиться в [ADDRESS] , що залишилась після смерті [PERSON] у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно, яке підлягає реєстрації ( а.с. 206-207). Згідно із п.9 ч.1 ст. 27 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі: рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно. Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно із ч.1, п.1 ч.2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права. Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців. Згідно із ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно із ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно з 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно із ст. 1278 ЦК України, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Згідно із заповіту, який посвідчено Шапченко М.І., державним нотаріусом 16-ої Київської державної нотаріальної контори 01.06.2000 Рамошина Галина Борисівна зробила розпорядження на випадок смерті щодо належної їй на праві приватної власності частини квартири [ADDRESS] без визначення частки на користь [PERSON] . Згідно до ч.2 ст. 1279 ЦК України, спадкоємці, які разом із спадкодавцем були співвласниками майна, мають переважне право перед іншими спадкоємцями на виділ їм у натурі цього майна, у межах їхньої частки у спадщині, якщо це не порушує інтересів інших спадкоємців, що мають істотне значення. Згідно до ст. 1296 ЦК України,спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до копії спадкової справи №268/2014 до майна померлої [PERSON] із заявою від 10.01.2014 про видачу свідоцтва про право на спадщину звернулась [PERSON] та нотаріусом було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири у зв`язку з ненаданням правовстановлюючих документів на квартиру. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В силу вимог ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів,

Outcome: approved