Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-28 00:00:00

У січні 2019 року [PERSON] звернулася з позовом до Нововасилівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті рідного брата [PERSON] , посилаючись на те, що їх мати [PERSON] за життя отримала право на земельну частку (пай), яку заповіла брату [PERSON] , який після її смерті прийняв спадщину на вказане майно в силу вимог ч.3 ст. 1268 ЦК України, так як на момент смерті матері був зареєстрований та проживав разом з нею. Також посилався на відсутність спадкоємців після смерті брата [PERSON] , та як на поважність причин пропуску строку обставини отримання свідоцтва про смерть брата з запізненням, з огляду на те. що в травні 2013 року він втратив зв`язок з братом, у липні 2016 року звернувся до відділу поліції по факту його зникнення, та лише у липні 2017 року, після завершення слідчо- розшукових дій, а також процедури виявлення та впізнання трупа брата, отримав свідоцтво про його смерть. Позивач, його представник [PERSON] підтримали позовні вимог з зазначених підстав. Представник відповідача - Нововасилівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області Тлуста С.І., будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, звернувшись з заявою (вх.№1645 від 28.03.2019р.) в якій просить розглядати справу у її відсутність, позовні вимоги визнають. Представник третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, залученого до участі у справі на підставі ухвали суду, - служби у справах дітей Врадіївської райдержадміністрації Миколаївської області - Козирєва Т. С. не заперечила. Третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, вона ж законний представник неповнолітньої [PERSON] , залучена до участі у справі на підставі ухвали суду, - [PERSON] , будучи належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи (рекомендоване поштове відправлення 5630100352917 на 28.01.2021) в судове засідання не з`явилася. Вона ж 23.12.2019р. звернулася до суду з заявою (вх.№5901) в якій позовні вимоги не визнала, просила відмовити у позові, посилаючись на те, що у померлого [PERSON] є неповнолітня донька [PERSON] , яка подала до державного нотаріуса заяву про прийняття спадщини, після смерті батька. Вивчивши матеріали справи, дослідивши докази, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини: - [PERSON] , за життя набула право на земельну частку (пай), розміром 8,1 умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі, яка перебуває в колективній власності КСП «Іскра» Нововасилівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області (довідка відділу у Врадіївському районі Головного управління Дергеокадастру у Миколаївській області № 30/141-17 від 18.08.2017р. про видачу сертифікату серії МК № 0121362 зареєстрованого у книзі реєстрації сертифікатів на земельну частку (пай) за № 408); - 31.05.2002 року [PERSON] склала заповітне розпорядження, яким право на земельну частку (пай), заповідала своєму синові [PERSON] (витяг з ДРАЦС громадян щодо актового запису про народження, дублікат заповіту, зареєстрований в реєстрі за № 66 від 31.05.2002 року, посвідчений секретарем виконкому Нововасилівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області); - [INFO] [PERSON] померла (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане повторно 04.08.2017 року); - після смерті [PERSON] спадкова справа не відкривалась, відомості про спадкоємців відсутні (довідка щодо надання відомостей № 176/01-16 від 09.04.2019р. державного нотаріуса Поплужної К.А. Врадіївської державної нотаріальної контори Миколаївської області); - [INFO] помер чоловік [PERSON] - [PERSON] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане 12.04.2013 року, витяг з ДРАЦС громадян про шлюб); - 11.07.2016 року позивач [PERSON] звернувся до Врадіївського відділу поліції з заявою про те. що його брат [PERSON] восени 2010 року залишив місце свого проживання та на теперішній час місце його знаходження невідомо (постанова про закриття кримінального провадження від 29.04.2017р.) - за результатами досудового розслідування по факту зникнення [PERSON] , органом досудового розслідування було встановлено, що 19.03.2015р. в смт. Білозерка Херсонської області було виявлено невпізнаний труп, який по зовнішнім ознакам схожий на зниклого [PERSON] .. Під час огляду фотокарток невпізнаного трупу, його брат [PERSON] та його дружина [PERSON] впізнали у невпізнаному трупу родича [PERSON] (постанова про закриття кримінального провадження від 29.04.2017р.); - 18.07.2017 року Херсонським міським відділом ДРАЦС було видано свідоцтво про смерть [PERSON] , з зазначенням дати смерті - [INFO] (постанова про закриття кримінального провадження від 29.04.2017р., свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане 18.07.2017 року, повний витяг з ДРАЦС громадян щодо актового запису про смерть №00024306520); - відповідно до господарського обліку книга № 2 (2001-2005 роки) особового рахунку № [NUMBER] [PERSON] на день смерті [INFO] був зареєстрований, але фактично не проживав за адресою: с. Нововасилівка, Врадіївського району, Миколаївської області, за якою також були зареєстровані донька - [PERSON] , [INFO] , разом з мамою - [PERSON] , [INFO] , які 21.01.2011 року вибули та були зняті з реєстрації місця проживання до с. Богачівка, Кривоозерського району, Миколаївської області (довідки № 243 від 14.06.2019р., № 256 від 26.06.2019р., видані Нововасилівською сільською радою Врадіївського району Миколаївської області); - у свідоцтві про народження [PERSON] батьком записаний [PERSON] (свідоцтво про народження [NUMBER] ); - після смерті [PERSON] відкрито спадкову справу № 140/2019, заяву про прийняття спадщини за законом подала неповнолітня донька спадкодавця - [PERSON] , за згодою її матері [PERSON] , заяву зареєстровано в книгу обліку і реєстрації спадкових справ за № 492 від 22.10.2019 року (Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 58011876 від 22.10.2019 року, заява [PERSON] за № 492 від 22.10.2019 року, свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 14.04.2004 року); - 18.10.2018 року державним нотаріусом Поплужною К.А. відмовлено позивачу [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на підставі ст. ст. 49, 50 ЗУ «Про нотаріат», гл. 13 розділу 1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» - не подання заяви про прийняття спадщини на протязі шести місяців з дня відкриття спадщини (постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.10.2018р. Врадіївської державної нотаріальної контори Миколаївської області); Суд вважає, що між сторонами склалися правовідносини з приводу визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. При прийнятті рішення суд керується: За правилами статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців (стаття 1270 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1261 ЦК України (перша черга спадкоємців за законом) - у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ст. 1262 цього кодексу (друга черга спадкоємців за законом) - у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця. За змістом частини 1 та 3статті 1272 ЦК Україниякщо спадкоємець протягом строку, встановленогостаттею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За приписами ч. 4 ст. 1268, 1273 ЦК України - малолітня, неповнолітня, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків коли вони подали заяву про відмову від прийняття спадщини. Згідно статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Стаття 1259 ЦК України встановлює зміну черговості одержання права на спадкування, яка може бути змінена нотаріально посвідченим договором заінтересованих спадкоємців, укладеним після відкриття спадщини. Цей договір не може порушити прав спадкоємця, який не бере у ньому участі, а також спадкоємця, який має право на обов`язкову частку у спадщині. Фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Відповідно до змісту ст.ст. 51, 175 ЦПК України на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача, суд повинен відмовляти у задоволенні позову. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (ст. 13 ЦПК України). Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Відповідно до постанови пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Судом за клопотанням представника позивача було залучено в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору законного представника неповнолітньої [PERSON] - [PERSON] .. Після з`ясування обставин щодо наявності у спадкодавця неповнолітньої доньки яка в силу вимог ст. 1268 ч.4 ЦК України вважається такою що прийняла спадщину, та за заявою якої відкрито спадкову справу, позивачем, його представником, ні з власної ініціативи, ні на роз`яснення суду, клопотань на виконання вимог ст. 51 ЦПК України, про заміну неналежного відповідача, - не надходило. Позивачем у справі визначено відповідачем Нововасилівську сільську раду, до якої він і звернувся з позовом.. Отже, в даному випадку позов подано до неналежного відповідача. За такого, з огляду на обставини відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] за заявою його неповнолітньої доньки - [PERSON] (спадкоємець І черги), відсутності клопотань позивача, його представника на виконання вимог ст. 51 ЦПК України (заміна неналежного відповідача, залучення співвідповідача) з посиланням на обставини поважності пропусків строків звернення з таким клопотанням, суд приходить до висновку про відмову позивачу у визначенні додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідного брата [PERSON] . Окрім того суд також зауважує, що спадкоємцем за законом першої черги після смерті [PERSON] є його неповнолітня донька [PERSON] , 2004 р.н., за заявою якої заведено спадкову справу після смерті батька (рідного брата позивача), яка в силу вимог ст. 1268 ЦК України вважається такою що прийняла спадщину, та що позивачем докази зміни черговості одержання права на спадкування, відмови від прийняття спадщини (її неприйняття) спадкоєимцем першої черги, не надавалися. Відповідно до п.2 ч.2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати зі сплати судового збору в сумі 704,80 грн. покласти на позивача [PERSON] .

Outcome: dismissed