Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-05 00:00:00

У листопаді 2018 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до ДП «СЕТАМ», Центрального відділу ДВС м. Вінниця ГТУЮ у Вінницькій обл., треті особи: ЗАТ «ОТП Банк», [PERSON] та просила визнати недійсними електронні торги проведені ДП «СЕТАМ» оформлені протоколом № 365979 з продажу лоту № 305448 - нежитлового приміщення літера «А» (1 поверх - пр. № 11 : № 1-3, підвалу пл. 3,0 кв.м.), розташованого за адресою: [ADDRESS] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що електронні торги були проведені з порушенням вимог законодавства: вона, як сторона виконавчого провадження, не була повідомлена про проведення оцінки спірного майна; ДП «СЕТАМ» не повідомило її про дату, час та місце проведення прилюдних торгів, а також не опублікувало в засобах масової інформації повідомлення про проведення електронних торгів. 26.12.2018 року від ДП «СЕТАМ» до суду надійшов відзив, згідно якого відповідач просить відмовити в задоволенні позову посилаючись на те, що процедура реалізації майна на електронних торгах відповідала вимогам Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 20.09.2016 року № 2831/5. На виконання вимог даного Порядку ДП «СЕТАМ» публікувалось повідомлення про реалізацію предмета іпотеки у двох місцевих засобах інформації, зокрема газеті «Місто» № 37 від 03.10.2018 року та у газеті «Вінничина» від 03.10.2018 року. Також відповідачем 01.10.2018 року позивачеві направлений лист з повідомленням про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна, яка встановлена у рішенні Вінницького міського суду від 06.09.2016 року у справі № 127/4458/14-ц. 11.07.2019 року в судовому засіданні представник позивача [PERSON] - [PERSON] подав до суду уточнену позовну заяву, де додатковою вказав, що нерухоме майно реалізоване на торгах придбано [PERSON] під час перебування у шлюбі з [PERSON] ДП «СЕТАМ» не виконано встановлених законодавством правил проведення торгів. Зокрема не повідомило [PERSON] про проведення оспорюваних торгів та не опублікував в засобах масової інформації за місцем проживання [PERSON] повідомлення про проведення електронних торгів. Крім того державним виконавцем не повідомлено [PERSON] про проведення оцінки вартості майна. Рух справи: 28.11.2018 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. Ухвалою суду від 28.11.2018 року відмовлено в задоволенні заяви [PERSON] про забезпечення позову у вигляді заборони [PERSON] проникнення до салону краси, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] на період слухання справи у Вінницькому міському суду Вінницької області. Ухвалою суду від 08.07.2019 року постановленою без виходу до нарадчої кімнати залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] . Додатково роз`яснено, що набуття статусу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору можливе лише у після подання такою особою позову до однієї або декількох сторін у строки визначені ст. 52 ЦПК України. Ухвалою суду від 11.09.2019 року постановленою без виходу до нарадчої кімнати вирішено перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження Ухвалою суду від 11.09.2019 року витребувано з Центрального відділу ДВС м. Вінниця ГТУЮ у Вінницькій обл. належним чином завірену копію матеріалів виконавчого провадження з виконання виконавчого листа № 127/4458/14 виданого 23.02.2018 року. В задоволенні вимог клопотання представника третьої особи [PERSON] - [PERSON] про витребування повідомлення про проведення аукціону - відмовлено. Ухвалою суду від 24.09.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача в судовому засіданні підтримав позов з підстав викладених у позові та просив суд задовольнити позовні вимоги. Представник відповідача ДП «СЕТАМ» до судового засідання не з`явився. У відзиві ДП «СЕТАМ» просив розглянути справу за відсутності його представника. Представник відповідача Центрального відділу ДВС м. Вінниця ГТУЮ у Вінницькій обл. - Макушинський Ю.І. до суду не з`явився причини неявки не сповістив (друга поспіль неявка). Представник третьої особи АТ «ОТП Банк» до судового засідання не з`явився, про причини неявки до суду не повідомив, хоча про місце, дату та час судового засідання повідомлявся належним чином. Представник третьої особи [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні заперечив проти позовних вимог та просив суд відмовити в їх задоволенні. Третя особа [PERSON] до судового засідання не прибув, про причини неявки до суду не повідомив. Його представник [PERSON] подав заяву про розгляд справи у відсутності третьої особи і його представника. Оцінивши докази як належні і допустимі, суд прийняв їх. Вивчивши і проаналізувавши докази суд встановив, що : Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 22.09.2014 року в рахунок часткового погашення заборгованості за кредитним договором CM-SMEB00/161/2007, укладеним між [PERSON] та ЗАТ «ОТП Банк», правонаступником якого є ТОВ «ОТП Факторінг Україна» в сумі 5649027,90 грн звернуто стягнення на предмет застави - нежитлове приміщення літера «А» (1 поверх - пр. № 11 : № 1-3 , підвалу пл. 3,0 кв.м.), розташованого за адресою: [ADDRESS] шляхом реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах за початковою ціною 968832 грн; на підставі даного рішення Вінницьким міським судом Вінницької області виданий виконавчий лист (на 54 а.с. том 1). При цьому [PERSON] не подавав заяви про порушення його прав чи інтересів і залучення його до участі у справі. Постановою державного виконавця Центрального відділу ДВС м. Вінниця ГТУЮ у Вінницькій обл. Голубчик Ю.Ю. відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа № 127/4458/14-ц виданого 23.02.2018 року (на 65-66 а.с. том 2). Згідно договору купівлі-продажу від 27.12.2010 року [PERSON] стала власником нежилого приміщення за № 11 , яке зареєстроване у ВБТІ як салон краси за № 11 , що зареєстроване по [ADDRESS] . Правочин вчинений за згодою чоловіка [PERSON] - [PERSON] в інтересах сім`ї та за грошові кошти, що є предметом спільної сумісної власності подружжя (на 177-180 а.с. том 1). Про те, згідно рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 17.04.2015 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Згідно відомостей з Державного реєстру прав на нерухоме майно від 27.03.2018 року (на 69-70 а.с. т.2) [PERSON] вказана одноосібним власником приміщення № 11 літ. «А» за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] будь-яких заяв про порушення його прав в тому числі права власності не подавав. Аналізуючи вказані факти суд вважає, що посилання позивача [PERSON] на порушення порядку проведення електронних торгів і виконавчого провадження відносно прав [PERSON] - безпідставні. 14.06.2018 року на замовлення Центрального відділу ДВС м. Вінниця ГТУЮ у Вінницькій обл. суб`єктом господарювання [PERSON] складено звіт про оцінку майна, за яким визначено ринкову вартість нежитлового приміщення № 11 зареєстрованого як салон краси розташованого за адресою: [ADDRESS] , у розмірі 607220 грн без врахування податку на додану вартість (на 94-122 а.с. том 2). На виконання вимог передбачених ч. 2 Розділу VII Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 20.09.2016 року № 2831/5, ДП «СЕТАМ» листом № 9586/18-18-18 від 01.10.2018 року позивачу направлено повідомлення про день, час і місце проведення прилюдних торгів, які відбудуться 29.10.2018 року о 09:00 год. та про початкову ціну реалізації майна у розмірі 968832 грн (на 52, 53 а.с. том 1). Додатково ДП «СЕТАМ» у газеті «Місто» випуск № 37 від 03.10.2018 року та газеті «Вінничина» випуск від 03.10.2018 року розмістило оголошення про проведення електронних торгів з продажу вищевказаного предмета іпотеки (на 48-51 а.с. том 1). За результатами проведення торгів з продажу іпотечного майна, оформлених протоколом № 365979 переможцем визначено [PERSON] (на 9-10 а.с. том 1). Згідно свідоцтва (на 231 а.с. том 1), витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно (на 232 а.с. том 1) [PERSON] на 09.11.2018 року є власником нежитлового приміщення, салону краси, загальною площею 48.3 кв.м, з приміщень літ. «А» - 1 поверх пр. № 11 ; № 1-3, частини підвалу 3.0 м за адресою [ADDRESS] . [PERSON] була повідомлена про відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, проведення оцінки, передачу майна на реалізацію, інші дії державного виконавця (копії листів на а.с. 64, 71, 73, 77, 86, 93, 131, 152, 155, 163 том 2). ДП «СЕТАМ» повідомляло [PERSON] (лист на 139 а.с. том 2) про час проведення торгів і початкову ціну продажу. Протокол електронних торгів (на 9-10 а.с. том 1, 145- 147 а.с. том 2), акт про реалізацію предмета іпотеки (на а.с. 148-149 том 2) згідно якого продаж здійснено за ціною 1444444 грн Переможцем торгів став учасник 9 - [PERSON] . Вивчивши докази, суд критично відноситься до посилання позивача [PERSON] про порушення процедури проведення торгів - неповідомлення співвласника майна - [PERSON] , оскільки [PERSON] , залучений до участі у справі будь-яких вимог що до предмету спору не пред`являв, шлюб між сторонами розірвано, майно зареєстровано за одноосібним власником [PERSON] . Згідно рішення Вінницького міського суду від 22.09.2014 року [PERSON] не був стороною у спорі і про свої права власника майна не повідомляв. Отже, ні в державного виконавця, ні в ДП «СЕТАМ» не було підстав для надсилання [PERSON] будь-яких повідомлень. Реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 20.09.2016 року № 2831/5 (далі - Порядок) з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про іпотеку». Згідно статті Закону України «Про іпотеку» прилюдні торги проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення. Початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки. Організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. Аналогічні положення щодо реалізації предмета іпотеки закріплені також в Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 20 вересня 2016 року. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. А згідно ч. 2 ст. 73 СК України, стягнення може бути накладено на майно, яке є спільною сумісною власністю подружжя, тільки тоді, якщо судом буде встановлено, що договір був укладений одним із подружжя в інтересах сім`ї і те, що було одержане за договором, використано на її потреби. У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. [PERSON] про порушення права не повідомляв, до суду з будь-якою вимогою що до захисту свого права не звертався. Отже, порушень вимог законодавства при електронних торгів з продажу нежитлового приміщення № 11 зареєстрованого як салон краси розташованого за адресою: [ADDRESS] судом не встановлено. Крім того, суд зазначає, що предметом позовних вимог є визнання електронних торгів недійсними. Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено п. 8 розд. X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже є договором. З аналізу ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Згідно із ч. 1 ст. 655 ЦК за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, установлених законом, належить власникові товару (ч. 1 ст. 658 ЦК). Згідно із п.4 розд. X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем. В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, то зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (п.5 розд. X Порядку реалізації арештованого майна). Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем, відповідно, є переможець електронних торгів. Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів та покупець - переможець електронних торгів. Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 216 ЦК у разі недійсності правочину кожна зі сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає в користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно, виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05.06.2018 року у справі № №910/856/17. Звертаючись із позовом про визнання недійсними електронних торгів, позивач пред`явив позов лише до однієї зі сторін правочину - продавців Центрального відділу ДВС м Вінниці та організатора електронних торгів - ДП «Сетам». Переможець конкурсу [PERSON] був залучений до участі у справі як третя особа на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Згідно ст. 51 ЦПК України, лише за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного провадження - до початку першого судового засідання суд може залучити до участі по справі співвідповідача. Про те ні позивач, ні її представник такого клопотання не заявили. Отже у справі в якості відповідачів залучені продавці, тобто лише одна сторона правочину (договору купівлі-продажу, оформленого за результатами торгів), та не залучено як відповідача покупця майна - [PERSON] . Позивач не довів обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, та не надав доказів порушення ДП «СЕТАМ» процедури реалізації майна на електронних торгах, не залучив до участі по справі співвідповідача [PERSON] . Доводи позивача про те, що його не було повідомлено про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна не відповідають дійсності та спростовуються матеріалами справи. Дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Стягнення на спільне сумісне майно вже відбулось та [PERSON] не оспорювалось. При цьому чинне законодавство не передбачає обов`язку повідомлення осіб, за якими у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки не зареєстровані про проведення торгів. Враховуючи вищевикладені норми чинного законодавства, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати залишити за позивачем. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed