Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-26 00:00:00

У листопаді 2018 року позивач ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» (місце знаходження: 04050, м. Київ, вул. Мельникова, буд. 31, код ЄДРПОУ 41946011) звернулося до суду з позовом до [PERSON] (адреса проживання: [ADDRESS] , РОНКПП [NUMBER] ) про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію у розмірі 5 670,02 грн. У обґрунтування позовних вимог ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» зазначили, що вони є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», яке здійснює постачання електроенергії за адресою: [ADDRESS] , де проживає споживач [PERSON] . За результатами оплат з`ясовано, що відповідач [PERSON] порушує умови договору, ухиляється від виконання зобов`язання та не сплачує за фактичне щомісячне споживання електричної енергії, заподіюючи збитки не облікованим споживанням електричної енергії, у зв`язку з чим станом на 01.08.2018 року утворилась заборгованість у розмірі 5 670,02 грн. У зв`язку із виникненням у відповідача заборгованості, позивач звернувся до суду. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений судом належним чином, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти постановлення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явилася про час, день та місце розгляду справи повідомлялася судом у встановленому законом порядку, про причини своєї неявки до суду не повідомила, суд вважає за можливе розглядати справу без участі відповідача. Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1 ст. 280 та відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України, вважає за можливе винести заочне рішення по справі. Дослідивши письмові докази справи, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Загальними зборами акціонерів ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» від 13.11.2017 прийнято рішення про реорганізацію ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» шляхом виділу з нього ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», яке здійснює постачання електроенергії за адресою: [ADDRESS] , де проживає споживач [PERSON] (а.с.20-21). Відповідно до ч. 2 ст. 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Частиною другою ст. 642 ЦК України встановлено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції. Наявність відносин між сторонами, отже, і виникнення цивільних прав та обов`язків у кожної із сторін, підтверджується діями сторін: постачальник надає послуги з електричної енергії, надсилає споживачу платіжні документи (рахунки) на оплату спожитої енергії, а особа як споживач послуг чи власник житла зобов`язаний здійснювати оплату виставлених рахунків. Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору. В укладеному між сторонами договорі визначені чіткі умови виконання сторонами взятих на себе зобов`язань. Установою зобов`язання за договором виконані в повному обсязі, [PERSON] взяті на себе зобов`язання не виконала. З наданих позивачем розрахунків заборгованості за не обліковану електричну енергію, вбачається, що загальний розмір заборгованості [PERSON] становить 5 670 грн. 02 коп. за актом про порушення № 51501 від 16.06.2017 року (а.с. 34). Станом на 01.08.2018 року сума заборгованості за актом про порушення № 51501 від 16.06.2017 року споживачем [PERSON] не погашена. Пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (Правила, ПКЕЕН) (чинною на момент виникнення заборгованості) передбачено, що споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію. За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частиною 1 ст. 625 ЦК України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», порушення правил користування електричною енергією тягне за собою встановлену законодавством України цивільну відповідальність, а пунктом 53 ПКЕЕН встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем, один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника, споживач має право внести до акта свої зауваження, а у разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову, акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника, що відповідає акту складеному працівниками позивача. Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН розраховується на підставі акта порушень, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури. Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється - за тарифами для споживачів відповідної групи та класу напруги, які діяли під час порушення споживачем ПКЕЕН; за величиною розрахункового добового споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год.); за кількістю днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог ПКЕЕН до моменту усунення порушень, але не більше терміну строку позовної давності; час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 годинам. Таким чином, з урахуванням викладеного, у зв`язку із самовільним без відповідного дозволу на підключення до електричної мережі позивача та безоплатним використанням електричної енергії, що завдало збитків позивачеві, суд вважає за доцільне стягнути з відповідача [PERSON] на користь ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» заборгованість за не обліковану електричну енергію за актом про порушення № 51501 від 16.06.2017 року у розмірі 5 670,02 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати в сумі 1 762,00 грн. На підставі викладеного, ст. 509, 526, 625, 638, 642 ЦК України,

Outcome: approved