Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-28 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває вищевказана цивільна справа. Позивач [PERSON] подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить в порядку ст. 149, 150 ЦПК України вжити заходів забезпечення цивільного позову, а саме заборонити вчиняти будь-які дії щодо квартири [ADDRESS]. В обґрунтування заявлених вимог заявник зазначив, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду, оскільки іпотекодержатель АТ «Укрсоцбанк», який вже неправомірно набув права власності на спірну квартиру, або будь-які інші особи можуть відчужити вказане майно на користь третіх осіб. Сторони в судове засідання не з'явились, оскільки не повідомлялись про час та місце розгляду справи у відповідності до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України, що не є перешкодою для розгляду даної заяви. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та матеріали поданої заяви, суд вважає, що вказану заяву про забезпечення позову необхідно повернути заявнику. Частиною 2 ст. 149 ЦПК України встановлено, що забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. Згідно з ч. 5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» передбачено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Як встановлено судом, у січні 2019 року [PERSON] вже звертався до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру та заборони Міністерству юстиції України, Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України, управлінню державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, нотаріусам України, іншим суб'єктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам здійснювати проведення державної реєстрації будь-яких прав та/або обтяжень, заборонити вносити будь-які записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, зміни до таких записів та/або скасування таких записів щодо нерухомого майна, зокрема заборони здійснювати проведення державної реєстрації будь-яких прав та/або їх обтяжень, заборони вносити будь-які записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, зміни до таких записів та/або скасування таких записів, відновлення таких записів, скасування записів про попереднє скасування записів щодо квартири. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 23 січня 2019 року [PERSON] відмовлено у забезпеченні позову у цивільній справі за позовом [PERSON] до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Комунального підприємства «Світоч» м. Києва в особі державного реєстратора Алієва Гусєйн Азіз Огли про скасування рішення про реєстрацію права власності на нерухоме майно та зобов'язання вчинити дії з тих підстав, що заявником не наведено обґрунтувань необхідності застосування обраного заходу забезпечення позову та не надано документального підтвердження реальної загрози невиконання чи утруднення виконання відповідачем можливого рішення суду про задоволення позову. Судом вказано, що доводи заявника в обґрунтування забезпечення позову ґрунтуються лише на його припущеннях. У резолютивній частині зазначеної ухвали судом вказано, що ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Однак з матеріалів справи вбачається, що правом апеляційного оскарження [PERSON] не скористався. Заявник не надав суду доказів того, що після винесення ухвали від 23 січня 2019 року змінилися обставини, на підставі яких судом було відмовлено у забезпеченні позову. Враховуючи, що відповідач АТ «Укрсоцбанк» є власником спірної квартири, на думку суду, накладення арешту на спірну квартиру не є доцільним та призведе до порушення його прав як власника, а тому суд приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Outcome: dismissed