overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-22 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про поділ спільного майна подружжя. 22.11.2018 року [PERSON] звернулася до суду із заявою про забезпечення доказів, шляхом витребування у відповідача документу, що підтверджує реєстрацію за ним права власності на спірне майно та витребувати у КП «КМР «БТІ» інформаційну довідку про право власності на об'єкт нерухомого майна[ADDRESS], посилаючись на неможливість самостійно надати вказані докази для звернення із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно. Вивчивши підстави порушеної заяви, суд дійшов наступного висновку. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. ( ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Відповідно до положень ч. ч. 1, 3 ст. 116 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви. Відповідно до ч. 2 ст. 116 ЦПК України, способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов'язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів має відповідати ст. 117 ЦПК України, зокрема, в заяві про забезпечення доказів має бути зазначено докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів. Враховуючи, що інформація яку просить витребувати позивач має суттєве значення для вирішення справи, самостійно отримати запитувані документи він не може, суд дійшов висновку про часткове задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення доказів. В той же час, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення доказів в частині витребування у [PERSON] документів на підтвердження права власності на спірне майно, оскільки позивачем не наведено обґрунтованих підстав для витребування цих доказів.

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-04 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про поділ спільного майна подружжя. У підготовчому судовому засіданні [PERSON] звернулася до суду із клопотанням про витребування доказів, а саме у КП КМР «КМБТІ» інформаційну довідку про право власності на об'єкт нерухомого майна[ADDRESS], посилаючись на неможливість самостійно надати вказані докази. Вивчивши підстави порушеної заяви, суд дійшов наступного висновку. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно подати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Враховуючи, що інформація яку просить витребувати позивачка має суттєве значення для вирішення справи, самостійно отримати запитувані документи вона не може, суд дійшов висновку про задоволення заяви.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-18 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Від представника позивача надійшла заява про залишення позову без розгляду. Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду. Одночасно із заявою про залишення позову без розгляду, позивачка звернулася із заявою про повернення судового збору. Пунктом 4 частини 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду у разі залишення заяви або скарги без розгляду, крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду за заявою (клопотанням) позивача. Таким чином, беручи до уваги те, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду за заявою позивачки, у поверненні судового збору необхідно відмовити. За таких обставин позовна заява [PERSON] підлягає залишенню без розгляду з підстав, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, а заява [PERSON], про повернення судового збору - без задоволення.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-07 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 04.03.2019 року позов задоволено: шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 10.07.2017 року виконавчим комітетом Петровської міської ради м. Петровське м. Красний Луч Луганської області, актовий запис № 32 - розірвано. У судовому засіданні представник [PERSON] заяву просила задовольнити, заочне рішення скасувати, призначити справу у загальному порядку, посилаючись на обставини, викладені у заяві, а також вказавши, що залишились невирішеними питання про визначення місця проживання дітей та поділу майна сторін. [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, тому її неявка не є перешкодою для розгляду заяви про перегляд заочного рішення. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотного значення для правильного вирішення справи. Враховуючи, про час та місце розгляду судом справи відповідач повідомлялась належним чином, за зареєстрованим місцем проживання, докази, на які він посилається не мають істотне значення для правильного вирішення справи та не вплинуть на наслідки її вирішення, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для перегляду заочного рішення, а визначення місця проживання дітей та поділу майна сторін не є предметом спору у цій справі й можуть бути вирішенні шляхом пред`явлення відповідного позову в загальному порядку.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-05 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 23.05.2016 року позов задоволено: шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований ВДРАЦС Оболонського районного суду м. Києва 03.11.1999 року, актовий запис 1485 - розірвано. У судовому засіданні представник [PERSON] заяву просила задовольнити, заочне рішення скасувати, призначити справу у загальному порядку, посилаючись на обставини, викладені у заяві. Представники [PERSON] проти скасування заочного рішення заперечували, посилаючись на безпідставність заяви [PERSON] . Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Враховуючи, що про час та місце розгляду судом справи 23.05.2016 року відповідачка повідомлялась належним чином, за зареєстрованим місцем проживання, докази, на які вона посилається не мають істотного значення для правильного вирішення справи та не вплинуть на наслідки її вирішення, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для перегляду заочного рішення.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-11 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Заочним рішенням суду від 18.04.2019 року позов задоволено. У травні 2019 року [PERSON] звернулась до суду із заявою про скасування цього заочного рішення. У судовому засіданні [PERSON] заяву про скасування заочного рішення просила задовольнити, [PERSON] при вирішенні питання поклався на розсуд суду. Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Заслухавши думки сторін, перевіривши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню, а заочне рішення скасуванню, з підстав передбачених ч. 1 ст. 288 ЦПК України.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-13 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів. Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 13.10.2016 року позов задоволено частково: стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання сина - [PERSON], [INFO], у розмірі 1 000 (тисяча) грн. щомісячно, починаючи з 23.06.2016 року до досягнення дитиною повноліття. Сторони у судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили, що відповідно до ч. 1 ст. 231 ЦПК України не є перешкодою для розгляду питання по суті. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Враховуючи, що докази, на які посилається відповідачка, не мають істотного значення для правильного вирішення справи, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для перегляду заочного рішення.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-30 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трьохрічного віку. Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 21.02.2019 року позов задоволено частково: стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на її утримання у розмірі 1/8 частини від усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 27.12.2019 року і до досягнення дитиною трирічного віку. У судовому засіданні відповідач та його представник заяву просили задовольнити, заочне рішення скасувати, призначити справу у загальному порядку, посилаючись на обставини, викладені у заяві. [PERSON] у судове засідання не прибула, про час та місце судового розгляду повідомлялась належним чином, про причини неявки, суд не повідомила. Заслухавши пояснення відповідача та його представника, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотного значення для правильного вирішення справи. Враховуючи, що про час та місце розгляду судом справи відповідач повідомлявся належним чином, шляхом оголошення в мережі Інтернет, оскільки зареєстроване місцем його проживання було невідоме, докази, на які він посилається не мають істотного значення для правильного вирішення справи та не вплинуть на наслідки її вирішення, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для перегляду заочного рішення.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-22 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів. Представник позивача [PERSON] звернувся до суду із заявою про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з Бердичівським міськрайонним судом Житомирської області, посилаючись на те, що позивач не може взяти участь безпосередньо в судовому засіданні, яке призначено на 04.09.2018 року на 15:00 год., оскільки постійно проживає та працює у м. Бердичів, а також має на утриманні малолітню дитину. Розгляд вказаної справи призначено до розгляду на 04.09.2018 року на 15:00 год. Згідно ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов'язковою. Відповідно до ч. 2 ст. 212 ЦПК України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. З довідки відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в м. Києві від 30.06.2017 року убачається, що позивач має зареєстроване місце проживання на території Оболонського району м. Києва. Відповідач також має зареєстроване місце проживання на території Оболонського району м. Києва. Відомостей на підтвердження того, що позивач має зареєстроване місце проживання в Житомирській обл., матеріали справи не містять. Таким чином, суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність залишення без задоволення поданої представником позивача заяви.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-16 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором позики. Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 03.06.2019 року позов задоволено. У судовому засіданні представник [PERSON] - [PERSON] заяву просила задовольнити, заочне рішення скасувати, призначити справу до розгляду в загальному порядку, посилаючись на обставини, викладені у заяві. Представники [PERSON] проти задоволення заяви заперечували, посилаючись на її безпідставність. Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотного значення для правильного вирішення справи. Враховуючи, що про час та місце розгляду судом справи 03.06.2019 року відповідач повідомлявся належним чином про, що свідчить розписка його представника (а.с. 44), а також судова повістка направлена на зареєстроване його місце проживання, докази, на які він посилається містяться в матеріалах справи та були предметом дослідження при вирішенні справи по суті, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для перегляду заочного рішення.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-09 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення коштів за договором позики. Представник позивача звернувся із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на все майно, яке належить [PERSON] на праві власності, а у разі відсутності такого майна - накласти арешт на частку відповідача у праві спільної сумісної власності подружжя в межах суми боргу. Свою вимогу позивач обґрунтовує тим, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, оскільки з матеріалів позову вбачається, що предметом спору є стягнення з відповідача отриманих коштів з нарахованими 3% річних та проценту за користування коштами, загальний розмір яких становить 1 155 273,66 грн. і відповідач добровільно не виконує свої зобов'язання. Разом з тим, заявник у своїй заяві зазначає, що з відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у приватній власності відповідача [PERSON] нерухомого майна не знайдено. Згідно ст. 151 ЦПК України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК України позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява позивача про забезпечення позову шляхом накладення арешту на все майно, яке належить [PERSON] на праві власності не підлягає задоволенню у зв'язку із тим, що згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у приватній власності відповідача [PERSON] нерухоме майно не перебуває. Доказів того, що майно, яке належить [PERSON] є об'єктом спільної власності подружжя, матеріали справи не містять і ґрунтуються на припущеннях позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-03 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про визнання права власності. До початку розгляду справи по суті, позивачем [PERSON] одночасно подано заяви про залишення позову без розгляду та повернення судового збору в якій порушено клопотання про зменшення розміру позовних вимог. Вивчивши підстави порушених заяв, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розглядую. За таких обставин позовна заява [PERSON] підлягає залишенню без розгляду з підстав, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України. Згідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки. За змістом ч. 2 ст. 79 ЦПК України порядок повернення судового збору встановлюються законом. Відповідно до п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом та залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням). Враховуючи, що позовна заява [PERSON] підлягає залишенню без розгляду за його заявою, суд дійшов висновку про те, що сплачений ним судовий збір поверненню не підлягає, оскільки за змістом п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» позивач позбавлений можливості скористатись своїм правом, передбаченим ч. 2 ст. 31 ЦПК України, на зменшення розміру позовних вимог, що дає право на повернення сплаченого ним судового збору, після ініціювання питання про залишення його позову без розгляду.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-18 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON], треті особи: Житлово-будівельний кооператив «Академічний-15», [PERSON] про визнання права власності на майно, що є об'єктом спільної сумісної власності. 18 січня 2018 року позивач [PERSON] звернулась до суду із заявою про збільшення позовних вимог, у якій просить визнати за нею та відповідачем право спільної часткової власності по ? частині квартири [ADDRESS] за кожним, у зв'язку з чим просить суд зменшити розмір судового збору. Вивчивши подану заяву, суд дійшов висновку, що вона підлягає задоволенню з наступних підстав. Пунктом 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Як убачається із матеріалів справи, позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 6800,00 грн. Разом з тим, у зв'язку із збільшенням позовних вимог судовий збір підлягає доплаті у розмірі 2010,00 грн. Згідно довідки від 09.10.2017 року, виданої Пенсійним фондом України загальна сума отриманої [PERSON] пенсії за 2017 рік становить 17409,42 грн. Відповідно до Відомостей з Державного реєстру про суми виплачених доходів від 27.12.2017 року у 2017 році [PERSON] отримала державну та соціальну допомогу у розмірі 260,00 грн. Статтею 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Враховуючи те, що сума загального доходу позивача за попередній календарний рік становить 17669,42 грн., розмір судового збору значно перевищує 5 відсотків річного доходу [PERSON] (883,47 грн.), то суд доходить висновку про зменшення судового збору шляхом звільнення позивача від доплати судового збору за збільшення позовних вимог. За таких обставин, виходячи із вищенаведеного та

Outcome: approved