overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-05 00:00:00

У провадженні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області перебуває цивільна справа за заявою [PERSON] про визнання особи недієздатною, зацікавлена особа Управління праці соціального захисту населення Мелітопольської міської ради Запорізької області. Заявник просить суд визнати [PERSON], [INFO] недієздатним. В судове засідання з'явився заявник. Свою заяву про визнання особи недієздатною підтримав та просив суд її задовольнити Представник Мелітопольське управління соціального захисту населення заяву визнав повністю, вважає, що є всі підстави для визнання [PERSON], [INFO] недієздатним. Справу просить розглянути у його відсутність. В судове засідання з'явився представник Мелітопольського психоневрологічного диспансеру Запорізької області, проти задоволення заяви не заперечував. Суд, вислухавши пояснення представника заінтересованої особи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з ч.1 ст. 39 ЦК України фізична особа, може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не може усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Згідно ч.1 ст. 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Заявник по справі [PERSON] є двоюрідним племінником [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER], свідоцтвом про укладення шлюбу [NUMBER] свідоцтвом про народження [NUMBER].с.3-5/ Починаючи з дитинства у мого двоюрідного діда - [PERSON], проявляються стійкі розлади психічного стану здоров'я. Так, він не володіє мовою, ніколи не відвідував навчальні заклади, не може самостійно висловити свої бажання та потреби, в зв'язку з чим йому встановлена безстроково друга група інвалідності з дитинства, що підтверджується довідкою серії [NUMBER] [PERSON] проходив лікування в Молочанської психіатричної лікарні і з того часу він знаходиться на обліку у диспансерному відділені Мелітопольського міського психіатричного диспансеру. Стан психічного здоров'я [PERSON], погіршується, він не розуміє наслідків своєї поведінки, не може правильно орієнтуватися та оцінювати прості життєві ситуації, не контролює свої дії, тощо. [PERSON] постійно мешкав разом зі своєю матір ю - [PERSON] за адресою: [ADDRESS] [INFO] його мати, [PERSON], померла, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть. Відповідно до висновку судово-психіатричної експертизи № 166 від 05.04.2018 р. [PERSON], [INFO] виявляє ознаки тяжкої розумової відсталості (глибока імбецільність). В силу чого він не може розуміти значення своїх дій та керувати ними. Таким чином, суд приходить до висновку, що [PERSON] дійсно страждає тяжким хронічним психічним захворюванням, в силу чого не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, а тому є всі підстави для визнання його недієздатним. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-13 00:00:00

У провадженні \~Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області перебуває цивільна справа за заявою [PERSON] про визнання особи недієздатною, зацікавлена особа Управління праці соціального захисту населення Мелітопольської міської ради Запорізької області, Мелітопольський психоневрологічний диспансер Запорізької області. Заявниця просить суд визнати [PERSON], [INFO] недієздатним. В судове засідання зявився представник заявниці, однак надала до суду письмову заяву, згідно якої просить суд слухати справу у її відсутність, вимоги викладені в заяві підтримує та просить суд їх задовольнити. Представник Мелітопольське управління соціального захисту населення заяву визнав повністю, вважає, що є всі підстави для визнання [PERSON], [INFO] недієздатним. Справу просить розглянути у їх відсутність. В судове засідання зявився представник Мелітопольського психоневрологічного диспансеру Запорізької області, проти задоволення заяви не заперечував. Суд, вислухавши пояснення представника заінтересованої особи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з ч.1 ст. 39 ЦК України фізична особа, може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не може усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Згідно ч.1 ст. 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Заявниця по справі [PERSON] є рідною сестрою [PERSON], [INFO], що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження./а.с.8/ З 1985 року [PERSON] знаходиться на диспансерному обліку у звязку із тим, що він страждає на психічний розлад здоровя «діагноз» - шизофренія. Відповідно до висновку судово-психіатричної експертизи № 36 від 26.01.2018 р. [PERSON], [INFO] страждає хронічним психічним захворюванням в формі шизоафективного розладу, безперервний тип перебігу. В силу чого він не може розуміти значення своїх дій та керувати ними. Таким чином, суд приходить до висновку, що [PERSON] дійсно страждає тяжким хронічним психічним захворюванням, в силу чого не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, а тому є всі підстави для визнання його недієздатним. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-18 00:00:00

У провадженні Миколаївського районного суду Миколаївської області перебувала цивільна справа, у якій 23.03.2021року постановлено рішення суду про задоволення вимог про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом та поділ спільного майна подружжя, але не вирішено питання розподілу судових витрат у частині суми судового збору. Відповідно до ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Суд, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що необхідно ухвалити додаткове рішення у справі, виходячи з наступного. За пунктом 6 частини першої статті 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує у тому числі питання як розподілити між сторонами судові витрати. Як вбачається з матеріалів справи при подачі до суду позову про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом та поділ спільного майна подружжя [PERSON] було сплачено судовий збір у розмірі 1199,86грн. та судовий збір за подання заяви про забезпечення позову в розмірі 121,80 грн.; За приписами статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, оскільки судом задоволено позовні вимоги, судові витрати у вигляді сплати судового збору у розмірі 1199,86грн. та сплаченого судового збору за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 121,80грн. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно розміру задоволених позовних вимог

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-24 00:00:00

У провадженні Нікопольського міськрайонного суду знаходилася цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Рішенням від 25.11.2014 року позовні вимоги було задоволено: Шлюб, зареєстрований 07.07.2006 року між [PERSON] та [PERSON] у Відділі реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві за актовим записом № 469, від якого є малолітня донька - [PERSON], [INFO],- розірвано; Після розірвання шлюбу громадянці [PERSON] залишено прізвище «[PERSON]», громадянину [PERSON] залишено прізвище «[PERSON]». Проте, у резолютивній частині рішення судом не було вирішене питання про стягнення з відповідача суми сплаченого судового збору на користь позивачки. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 220 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою осіб, які беруть участь у справі, чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-05 00:00:00

У провадженні Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області перебуває цивільна справа №739/1278/14-ц (провадження № 2/739/300/14) за [PERSON] до [PERSON] про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, яка розглядається під головуванням судді Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області Наполова М.І.. Головуючому по справі судді відповідачем заявлено відвід, який вмотивований тим, що судові повістки надсилалися по зазначеній адресі в позовній заяві але відповідач за вказаною адресою фактично не проживає. Зокрема, відповідач зазначив: « Я поважаю суддю як людину, але просто бажаю, щоб справу розглядав інший суддя». Позивач висловилася про необхідність розгляду заявленого відводу з дотриманням вимог чинного законодавства. Вислухавши обгрунтування відповідача щодо заявленого відводу, правову позицію позивача з приводу заявленого відводу та ознайомившись з матеріалами справи суд вважає, що заява про відвід не містить посилань на визначені законодавцем підстави для відводу (самовідводу), виходячи з наступного: згідно припису статті 20 Цивільного Процесуального Кодексу ( далі по тексту - ЦПК України) підстави для відводу судді: 1. Суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання; 2) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 3) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі; 4) якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді; 5) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, встановлений частиною третьою статті 11-1 ЦПК. 2. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї або близькими родичами між собою. Обгрунтовуючи заявлений відвід, відповідач не зазначив жодного посилання на визначені законодавцем у положеннях ст. 20 ЦПК України підстави для відводу судді, а заява про відвід є індивідуальним та не обґрунтованим «бажанням» відповідача щодо розгляду справи під головуванням іншого судді. Більш того, у судове засідання 29 серпня 2014року відповідач з`явився після направлення судової повістки за вказаною позивачем адресою ( на вказану адресу секретарем було направлено і решту повісток), в судовому засіданні відповідач не зробив жодного повідомлення щодо проживання за іншою адресою, а жодного судового засідання без участі відповідача - проведено не було. Все вищевикладене свідчить про безпідставність заявленого відводу. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-16 00:00:00

У провадженні Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області перебуває цивільна справа №739/1278/14-ц (провадження № 2/739/300/14) за [PERSON] до [PERSON] про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, яка розглядається під головуванням судді Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області Наполова М.І.. Головуючому по справі судді відповідачем заявлено відвід, який вмотивований тим, що судові повістки надсилалися по зазначеній адресі в позовній заяві але відповідач за вказаною адресою фактично не проживає. Зокрема, відповідач зазначив: « Я поважаю суддю як людину, але просто бажаю, щоб справу розглядав інший суддя». Позивач висловилася про необхідність розгляду заявленого відводу з дотриманням вимог чинного законодавства. Вислухавши обгрунтування відповідача щодо заявленого відводу, правову позицію позивача з приводу заявленого відводу та ознайомившись з матеріалами справи суд вважає, що заява про відвід не містить посилань на визначені законодавцем підстави для відводу (самовідводу), виходячи з наступного: згідно припису статті 20 Цивільного Процесуального Кодексу ( далі по тексту - ЦПК України) підстави для відводу судді: 1. Суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання; 2) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 3) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі; 4) якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді; 5) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, встановлений частиною третьою статті 11-1 ЦПК. 2. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї або близькими родичами між собою. Обгрунтовуючи заявлений відвід, відповідач не зазначив жодного посилання на визначені законодавцем у положеннях ст. 20 ЦПК України підстави для відводу судді, а заява про відвід є індивідуальним та не обґрунтованим «бажанням» відповідача щодо розгляду справи під головуванням іншого судді. Більш того, у судове засідання 29 серпня 2014року відповідач з`явився після направлення судової повістки за вказаною позивачем адресою ( на вказану адресу секретарем було направлено і решту повісток), в судовому засіданні відповідач не зробив жодного повідомлення щодо проживання за іншою адресою, а жодного судового засідання без участі відповідача - проведено не було. Все вищевикладене свідчить про безпідставність заявленого відводу. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-23 00:00:00

У провадженні Оболонський районний суд міста Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до ПАТ «Європейський газовий банк», Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про стягнення боргу. У підготовчому судовому засіданні представником Фонду гарантування вкладів фізичних осіб - Герасименко Т.В. порушено клопотання про закриття провадження у справі, яке обґрунтовано тим, що ПАТ «Європейський газовий банк» припинило свою діяльність внаслідок ліквідації, а до Фонду позивачем пред`явлено вимогу як до солідарного боржника, тому провадження у справі підлягає закриттю з підстав передбачених п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. Заслухавши думки учасників процесу, вивчивши підстави порушеного клопотання, суд дійшов наступного висновку. Судом установлено, що відповідно до витягу з ЄДРПОУ, 11.12.2019 року припинена державна реєстрація ПАТ «Європейський газовий банк» без зазначення правонаступників. За змістом п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва. Враховуючи, що державну реєстрація ПАТ «Європейський газовий банк» припинено без правонаступників, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання Герасименко Т.В. про закриття провадження у справі в частині вимог до цієї юридичної особи з підстав, передбачених п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. В решті клопотання Герасименко Т.В. є необґрунтованим та з урахуванням предмету та підстав позову [PERSON] задоволенню не підлягає.

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-28 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває вищевказана цивільна справа. Позивач ОК «Фенікс Оболонь» через свого представника подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить в порядку ст. 149, 150 ЦПК України вжити заходів забезпечення цивільного позову, а саме накласти арешт на нежитлове приміщення [ADDRESS] В обґрунтування заявлених вимог заявник зазначив, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду, оскільки відповідач, або будь-які інші особи можуть відчужити вказане майно на користь третіх осіб, що утруднить виконання рішення суду. Сторони в судове засідання не з`явились, оскільки не повідомлялись про час та місце розгляду справи у відповідності до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України, що не є перешкодою для розгляду даної заяви. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та матеріали поданої заяви, суд вважає, що вказану заяву про забезпечення позову необхідно залишити без задоволення. Частиною 2 ст. 149 ЦПК України встановлено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. Згідно з ч. 5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» передбачено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Заявником не наведено обґрунтувань необхідності застосування обраного заходу забезпечення позову та не надано документального підтвердження реальної загрози невиконання чи утруднення виконання відповідачем можливого рішення суду про задоволення позову. Судом вбачається, що доводи заявника в обґрунтування забезпечення позову ґрунтуються лише на його припущеннях. У зв`язку з вищенаведеним суд приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-28 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває вищевказана цивільна справа. Позивач ОК «Фенікс Оболонь» через свого представника подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить в порядку ст. 149, 150 ЦПК України вжити заходів забезпечення цивільного позову, а саме накласти арешт на нежитлове приміщення [ADDRESS] . В обґрунтування заявлених вимог заявник зазначив, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду, оскільки відповідач, або будь-які інші особи можуть відчужити вказане майно на користь третіх осіб, що утруднить виконання рішення суду. Сторони в судове засідання не з`явились, оскільки не повідомлялись про час та місце розгляду справи у відповідності до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України, що не є перешкодою для розгляду даної заяви. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та матеріали поданої заяви, суд вважає, що вказану заяву про забезпечення позову необхідно залишити без задоволення. Частиною 2 ст. 149 ЦПК України встановлено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. Згідно з ч. 5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» передбачено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Заявником не наведено обґрунтувань необхідності застосування обраного заходу забезпечення позову та не надано документального підтвердження реальної загрози невиконання чи утруднення виконання відповідачем можливого рішення суду про задоволення позову. Судом вбачається, що доводи заявника в обґрунтування забезпечення позову ґрунтуються лише на його припущеннях. У зв`язку з вищенаведеним суд приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-30 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває вищевказана цивільна справа. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2019 року відкрито спрощене позовне провадження по даній справі. 24 жовтня 2019 року надійшла заява від позивача про витребування у Державної податкової інспекції Оболонського району Головного управління ДФС у м. Києві відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми нарахованих (отриманих) доходів та утриманих податків фізичної особи [PERSON] за період з 01 січня 2017 року по перше півріччя 2019 року включно. Надану суду заяву позивач обґрунтовував тим, що витребувана інформація є важливою для вирішення даної справи. Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Статтею 77 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно з ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Предметом позову [PERSON] до [PERSON] про поділ майна подружжя є поділ рухомого майна, що набуте під час шлюбу сторін. Відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми нарахованих (отриманих) доходів та утриманих податків фізичної особи [PERSON] не містять інформацію щодо предмета доказування, а відтак не є належними доказами по справі. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, враховуючи зміст та обсяг заявлених вимог, вважає правильним у задоволенні заяви щодо витребування доказів відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed