Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-05 00:00:00

У листопаді 2018 року позивач звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що їй на праві власності належить торгово-офісне приміщення по [ADDRESS] У період з 28-29 травня 2017 року в будинку №99 по вул.Володимирській у цокольних приміщеннях та в приміщенні [NUMBER] трапилось залиття каналізаційними стоками зі стояка в будинку. За її ініціативи було складено акт комісією, про що повідомлявся відповідач як забудовник. Причиною залиття став вихід з ладу системи відкачування каналізаційних стоків, тобто була несправна система водовідведення у будинку. У результаті залиття було пошкоджено підлогове покриття, нижню частину гіпсокартонних стін, двері та дверні коробки, відбулось здуття шпалер в нижній частині стін. Розмір завданої шкоди становить 38 754 грн. Вказав також, що відповідач як забудовник зобов'язаний був передати будинок або ОСББ або іншій експлуатуючій організації протягом 120 днів. Але цього зроблено не було. Тому будинок разом з усіма обов'язками балансоутримувача залишився на забудовнику, в тому числі й обов'язок належно утримувати майно та своєчасно проводити поточний ремонт. У добровільному порядку відповідач відмовляється відшкодувати шкоди. Просив суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] суму відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям приміщення, в розмірі 38 754 грн. та витрати на проведення експертного дослідження в розмірі 3 203 грн.; судові витрати покласти на відповідача. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав. Просив задоволити позов. У судовому засіданні представник відповідача [PERSON] проти позову заперечував, підтримав подані відзиви на позов. Вказав, що [PERSON] є забудовником житлового будинку, та не є співвласником, не є управителем, не є виконавцем комунальних послуг, а тому не є належним відповідачем. Усі її права та обов'язки закінчились у червні 2015 року після введення в експлуатацію житлового будинку [ADDRESS] та отриманням власниками квартир і нежитлових приміщень правовстановлюючих документів на нерухомість. В даному випадку підлягає застосуванню спеціальне законодавство - Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». Згідно даного закону саме позивач, як співвласник, має обов'язком належно утримувати майно та проводити поточний ремонт, і як наслідок несе відповідальність за вихід з ладу системи відкачування каналізаційних стоків. Також просила врахувати, що в даному будинку співвласникам будинку не було створено ОСББ, не визначено уповноважену особу та управителя будинку. Тому відповідач була позбавлена можливості передати документацію на будинок як передбачено Законом. При цьому має передаватись лише документація, а не сам будинок. Поданий суду акт про затоплення просили оцінити критично, оскільки він складений не фахівцями в галузі будівництва. [PERSON] жодних протиправних дій щодо позивача не вчиняла, тому в даному випадку відсутній причинно-наслідковий зв'язок між діями, бездіяльністю відповідача та шкодою. Висновок про визначення матеріальної шкоди також не підтверджує розміру завданих збитків, оскільки не містить розрахунку виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженого майна. Просив відмовити в задоволенні позовних вимоги та вимог щодо стягнення судових витрат, як необґрунтованих та не доведених. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав. Відповідно до ст. 80 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. При розгляді справи судом встановлено, що [PERSON] є власником торгово-офісного приміщення, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] У період 28-29 травня 2017 року в будинку [ADDRESS] у цокольних приміщеннях та приміщенні [NUMBER] трапилось залиття каналізаційними стоками зі стояка будинку. Фактично залиття виявлено мешканцями будинку 28 травня 2017 року. Внаслідок виходу з ладу системи відкачування каналізаційних стоків відбувся їх вилив через унітаз в санвузлі та каналізаційні відводи в кімнаті приміщення, безпосередньо на підлогу. На підлозі всіх кімнат утворився шар каналізаційних відходів товщиною близько одного сантиметру. Наслідком залиття є пошкодження підлогового покриття - керамічної плитки, нижньої частини гіпсокартонних стін (стіни окрашені фарбою та/або поклеєні шпалери) у всіх кімнатах приміщення, відбулось здуття шпалер в нижній частині стін, пошкоджено всі п'ять міжкімнатних дверей та дверних блоків внаслідок дії води та набухання деревини в нижній їх частині. Причиною залиття є вихід з ладу системи відкачування каналізаційних стоків та недобросовісне виконання своїх обов'язків забудовником. Дані обставини підтверджені актом про залиття від 29 травня 2017 року, затвердженого головою комісії депутатом Білогородської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. З матеріалів справи встановлено, що відділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області надано містобудівні умови і обмеження на забудову земельної ділянки [NUMBER] від 19 грудня 2014 року під багатоквартирний житловий будинок з торгово-офісними приміщеннями в цокольному поверсі за адресою: [ADDRESS] - [PERSON] Відповідно до ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об'єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об'єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього. Підключення закінченого будівництвом об'єкта, прийнятого в експлуатацію, до інженерних мереж здійснюється протягом десяти днів з дня відповідного звернення замовника до осіб, які є власниками відповідних елементів інженерної інфраструктури або здійснюють їх експлуатацію. Державну статистичну звітність щодо прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів подають органи державного архітектурно-будівельного контролю за формою та у строки, передбачені звітно-статистичною документацією, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката. Замовник зобов'язаний передати закінчений будівництвом та підключений до інженерних мереж житловий будинок, що споруджувався із залученням коштів фізичних та юридичних осіб, об'єднанню співвласників або власнику, або експлуатуючій організації протягом ста двадцяти календарних днів з дня його прийняття в експлуатацію. Зважаючи на вимоги закону після закінчення будівництва забудовник зобов'язувався підключити будинок до інженерних мереж та в подальшому передати закінчений будівництвом та підключений будинок. З пояснень сторін встановлено, що в житловому будинку після закінчення його будівництва не створювались ОСББ або інша експлуатуюча організація. Доказів на підтвердження чи спростування даної обставини сторони не надали, не заявили клопотань про їх витребування у разі складнощів в їх отриманні. Ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що замовник будівництва або попередній власник будинку зобов'язаний передати паспорт об'єкта будівництва та один примірник технічної документації на будинок згідно з переліком, визначеним центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики і політики у сфері житлово-комунального господарства, співвласникам в особі їх об'єднання або особі, уповноваженій співвласниками у передбаченому цим Законом порядку. У разі якщо об'єднання співвласників багатоквартирного будинку не створено та уповноважену особу не визначено, паспорт об'єкта будівництва та примірник технічної документації на будинок передаються управителю, якщо його обрано відповідно до закону. Оскільки відповідач не надав суду належних та допустимих доказів, не заявлено клопотань про їх витребування, у разі складнощів в їх отриманні, що ним як забудовником не вводився будинок в експлуатацію, не підключався будинок до комунікацій, передана вся документація іншій уповноваженій особі, або те, що аварія сталась внаслідок винних дій іншої особи, зважаючи на презумпцію вини в деліктних відносинах, тому позовні вимоги про відшкодування шкоди відповідачем підлягають задоволенню. Посилання відповідача на обов'язок співвласників житлового будинку створити ОСББ, передати будинок іншому управителю, належність всього майна в будинку всім співвласникам будинку не спростовують обов'язку забудовника підключити будинок до комунікацій та передати в подальшому відповідно або ОСББ або іншому управителю, обслуговуючій організації. На підтвердження розміру матеріального збитку [PERSON] надала висновок будівельно-технічного експертного дослідження №ED-1704-1-759.17, складеного судовим експертом [PERSON] За даний звіт [PERSON] сплатила 3203 грн., що підтверджено рахунком та квитанцією про сплату. Відповідно до даного висновку розмір матеріальної шкоди, що завдано внаслідок залиття приміщення [NUMBER] становить 38 754 грн. У постанові Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» вказано, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Частиною другою статті 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Посилання відповідача щодо необґрунтованості поданого висновку суд до уваги не бере, оскільки жодних доказів на спростування поданого висновку відповідач не надав, а обґрунтовував лише власними поясненнями. Оскільки позивачу було завдано збитків через залиття приміщення, відповідач в добровільному порядку шкоду не відшкодував, тому з [PERSON] на відшкодування матеріальної шкоди слід стягнути 38 754 грн., на відшкодування витрат на проведення експертного дослідження в розмірі 3203грн. Розподіл судових витрат суд здійснює на підставі ст. 141 ЦПК України. При подачі позову позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 704,80 грн., які також підлягають стягненню з відповідача [PERSON]

Outcome: approved