Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-07 00:00:00

У лютому 2020 року адвокат Грицак О.С. звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області в інтересах [PERSON] з даним позовом, в якому просила суд виключити запис про [PERSON] , [INFO] , уродженця та громадянина Азербайджанської Республіки, як батька дитини з актового запису № 404, складеного 14 грудня 2019 року Фастівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київської області, про народження [INFO] [PERSON] . Позов мотивувала тим, що позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] , з 29 січня 2016 року перебували у зареєстрованому шлюбі. Спільних дітей від шлюбу сторони не мали і на час фактичного припинення шлюбних відносин відповідачка вагітною не була. У зв`язку із тим, що шлюбні відносини між ними тривали не довго, вже з січня 2017 року сторони фактично припинили сімейні стосунки і почали проживати окремо один від одного. З часу розірвання стосунків [PERSON] з відповідачкою не бачився. Заочним рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 вересня 2019 року шлюб між сторонами було розірвано. Між тим, [INFO] відповідачка народила дитину - [PERSON] , батьком якої записаний позивач, вказаний запис зроблено на підставі ст. 2 ст. 122 СК України. Представник позивача, посилається на те, що позивач не згоден та заперечує проти визнання його батьком доньки відповідачки, оскільки на час її ймовірного зачаття, позивач вже тривалий час мешкав у іншому місці та жодних стосунків із матір`ю новонародженої дівчинки не мав з 2017 року, з нею не бачився та не спілкувався і відповідно інтимних зв`язків з нею не мав, у зв`язку із чим, вона змушена звернутися до суду з даним позовом. Відповідно до ч. 2 ст. 19 та п. 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами позовного провадження, яке включає в себе загальне та спрощене провадження. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 12 березня 2020 року у справі було відкрито загальне позовне провадження та призначено до підготовчого судового засідання. Протокольною ухвалою суду від 18 червня 2020 року у справі було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції позов підтримала з підстав викладених в ньому, просила суд його задовольнити. Відповідач в судове засідання в режимі відеоконференції не з`явилася, повідомлялася судом вчасно та належним чином. Між тим, 18 червня 2020 року через канцелярію суду подала заяву, в якій просила суд розглянути справу без її участі, зазначила що позов визнає у повному обсязі та просила його задовольнити. Окрім того, в підготовчому судовому засіданні 18 червня 2020 року відповідач суду пояснила, що позивач дійсно не є батьком її доньки [PERSON] , вони з позивачем не спілкувалися та не бачилися з 2017 року. Батьком доньки є інший чоловік з яким вона проживає і на даний час. Суд, у порядку загального позовного провадження, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] , перебували в зареєстрованому шлюбі з 29 січня 2016 року, що підтверджено Свідоцтвом про шлюб Серія [NUMBER] виданим повторно 25 квітня 2019 року. Заочним рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 вересня 2019 року, шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. Вказане рішення суду набрало законної сили 31 жовтня 2019 року. Як вбачається з копії Свідоцтва про народження Серія [NUMBER] від 14 грудня 2019 року, [PERSON] народилася [INFO] про що, Фастівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області зроблено відповідний актовий запис за № 404 від 14 грудня 2019 року. Батьками дитини у Свідоцтві про народження зазначені [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до ч. 2 ст. 122 Сімейного кодексу України дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 136 Сімейного кодексу України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Згідно п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК, шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. При цьому відповідні вимоги жінки суд може задовольнити лише за умови подання іншою особою заяви про своє батьківство. Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено, а для вимог жінки про виключення з цього запису відомостей про її чоловіка як батька позовна давність становить один рік і її перебіг починається з дня реєстрації дитини. Так, звертаючись до суду з даним позовом представник позивача посилається на те, що позивач не визнає себе батьком малолітньої доньки відповідачки [PERSON] , [INFO] , оскільки шлюбні відносини з відповідачкою у позивача тривали не довго, з січня 2017 року вони фактично припинили сімейні стосунки і почали проживати окремо один від одного. На час її ймовірного зачаття дитини, позивач вже тривалий час мешкав у іншому місці та жодних стосунків із матір`ю новонародженої дівчинки не мав, з нею не бачився та не спілкувався і відповідно, інтимних зв`язків з нею не мав. Згідно ст. 79 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Так, в підготовчому судовому засіданні 18 червня 2020 року, судом на обговорення учасників справи було поставлено питання про призначення у справі судово-генетичної експертизи, для встановлення відсутності кровного споріднення між Позивачем та донькою Відповідачки . Між тим, в підготовчому судовому засіданні представник позивача та відповідач проти призначення судово-генетичної експертизи заперечували, зазначили, що призначення даної експертизи є недоречним, адже відповідач визнає позов, та той факт, що позивач не є батьком малолітньої [PERSON] . Тому, просили суд, враховуючи визнання відповідачем позову, ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні. Відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Рішення суду повинно ґрунтуватися на конкретних обставинах справи, підтверджених належними та допустимими доказами. Враховуючи викладене, а саме той факт, що сторони у справі відмовилася від проведення судово-генетичної експертизи, яка б дала суду можливість встановити відсутність кровного споріднення між позивачем [PERSON] та малолітньою [PERSON] , без якої встановити відповідні обставини неможливо, тому суд вважає, що заявлена стороною Позивача вимога про виключення з актового запису № 404, складеного 14 грудня 2019 року Фастівським міськрайонним ВДРАЦС ГТУЮ у Київської області, про народження [INFO] [PERSON] , [PERSON] , як батька дитини, задоволенню не підлягає. За таких обставин, в силу статей 76-80 ЦПК України суд вважає, що позов є безпідставним, необґрунтованим, не підтвердженим належними та допустимими доказами, а тому, приходить до висновку про відмову в його задоволенні. Враховуючи норми ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покласти на Позивача. Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Outcome: dismissed