Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-11 00:00:00

У листопаді 2018 року до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська звернувся [PERSON] із позовною заявою до ФОП [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач у позовній заяві посилається на те, що 08 січня 2018 року звернувся до хімчистки «Кимс» (ФОП [PERSON] ) для отримання послуг хімічної чистки чоловічої пухової куртки білого кольору торгової марки Diesel. Послуги хімчистки в розмірі 414 грн. 80 коп. були сплачені при здачі куртки. В порушення вимог по догляду за виробом, зазначеним виробником на бирці куртки, на які позивач звернув увагу співробітників відповідача, які приймали куртку, зокрема щодо сухої чистки, чистка курки була проведена із застосування води, тобто аквачистка. Внаслідок проведення читки куртки шляхом аквачистки куртка була зіпсована, чим унеможливлюється її використання за призначенням. Тому позивач звернувся до суду з цим позовом і просив суд стягнути з відповідача на користь відповідача 10167 грн. 50 коп. матеріальної шкоди і 10000 грн. моральної шкоди. Позивач надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив розглянути справу за його відсутності. Представник відповідача позовних вимог не визнав, надав до суду відзив на позовну заяву та пояснення, де зазначив про необгрунтованість позовних вимог. Позивач, в свою чергу, надав відповідь на відзив та письмові пояснення, в яких підтримав та додатково аргументував свої позовні вимоги. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов наступних висновків. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Судом встановлено і підтверджується квитанцією-договором № 00223-10 від 08 січня, 2018 року, що цього дня [PERSON] здав до хімчистки «Кимс» (ФОП [PERSON] ІНН НОМЕР [NUMBER] ) чоловічу куртку білого кольору фірми Diesel зі штучного хутра, текстильний виріб. Знос 50 %. Дефектами виробу зазначені наступні: витертість: місця найбільшого тертя, уздовж швів, по ліктях, по комірцю, по кишенях, на задній половині деформація: заміни на згибах, заломи, витянутість на згибах; порушення цілісності: затяжки, зацепи, витертя волокон, фурнітура потерта, подряпана; виникнення ласов: в місці на ліктях, в місцях найбільшого тертя, по кишенях, уздовж швів, місце сидіння; розміщення плям: по низу виробу, по окантовці, по верху виробу, по всьому виробу, манжети, лівий рукав, правий рукав, комірець, сидіння, спинка; походження плям: невизначеного походження, загальне забруднення, пил, пот, бруд, косметика, харчові, дефекти: зачепи, заломи, запах, витертий ворс, потертості, рукава затерті, кишені затерті, вигорання, деформація наповнювача, жовтизна. Попередження: після чистки можливі: не повне видалення плям, можливі прояви прихованих дефектів, залишкові слідів, не видалення плям і водяних патьоків, заломи, зміна кольору внаслідок нестійкого фарбування, «срыв» кольору в місцях потовиділення, пошкодження не з`ємної фурнітури; можливий запах, деформація наповнювача. Вартість послуги хімчистки у розмірі 413 грн. 40 коп. (а.с. 12, 13). На квитанції-договорі міститься підпис [PERSON] на ознайомлення з умовами договору. 11 січня 2018 року [PERSON] звернувся на адресу ФОП [PERSON] із заявою, в якій повідомив про зіпсування належної йому куртки, внаслідок проведення хімчистки в хімчистці «Кимс», а саме: зміна кольору, у зв`язку з чим просив провести незалежну експертизу, повернути йому грошові кошти за не надану послугу, повернути йому грошові кошти в розмірі 6037 грн. 50 коп., що складає 50% вартості куртки (а.с. 14). В матеріалах справи наявний висновок по виробу № 0023-10, згідно з яким для виробів аналогічних куртці позивача, характерна маркування «делікатне прання»/аквачистка при t30х, знак суха чистка імовірно проставлений помилково (а.с. 15). Цей висновок не підписаний, не містить дати та зазначення особи, яким він складений тощо. За заявою [PERSON] від 15 лютого 2018 року до Інспекції з питань захисту прав споживачів у Дніпропетровській області Дніпропетровським науково-дослідним інститутом судових експертиз було проведено товарознавче дослідження щодо визначення причин виникнення видозмін товарного вигляду куртки чоловічої під час проведення хімічного чищення. Відповідно до висновку експертного товарознавчого дослідження № 2283-18 від 25 червня 2018 року встановлення причин зміни первинної структури матеріалу верху виходить за рамки компетенції товарознавця. Проте, оскільки описані вище видозміни відбулися не за всією площею виробу, а в зонах, які піддалися експлуатаційним навантаженням у експерта-товарознавця немає підстав вважати, що хімічне чищення виробу було проведене з порушенням технологічного процесу і режимів чищення (а.с. 22-23). За положеннями ст. 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до п. 4 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» (далі - Закон) за наявності в роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно з п. 12 ст. 1 вказаного Закону істотним є недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, який виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: він взагалі не може бути усунутий; його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Відповідно до п. 9 ст. 10 Закону, виконавець зобов`язаний протягом місяця відшкодувати збитки, що виникли у зв`язку з втратою, псуванням чи пошкодженням речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Виконавець не звільняється від відповідальності, якщо рівень його наукових і технічних знань не дав змоги виявити особливі властивості речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Відповідно до ч.1 ст. 80 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, з врахуванням положень ст.ст. 76-89 ЦПК України. Згідно із ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги й заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. При цьому дані докази повинні бути належними і допустимими, як це передбачено ст.ст. 77-80 ЦПК України. Установлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувались вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхилюючи інші докази, суд повинен свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст.81 ЦПК України). Відповідно до п. 7 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами. Відповідно до п. 25 Правил побутового обслуговування населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.1994р. № 313, виконавець зобов`язаний забезпечити, зокрема відшкодування збитків, заподіяних замовнику невиконанням або неналежним виконанням умов угоди, а також у разі втрати, псування чи пошкодження із своєї вини речей та матеріалів, прийнятих від замовника для надання послуг, у розмірах, передбачених угодою. Виконавець не несе відповідальності за недоліки у наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли не з його вини. Претензії до якості виконання замовлення не задовольняються у разі, якщо замовник не підтвердить своїх вимог. (п. 29 Правил). З аналізу вказаних вище норм слідує, що у разі виявлення недоліків у наданих послугах, саме на виконавця покладається тягар доказування, відсутності його вини. Згідно роз`яснень пункту 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12.04.1996р. «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів» виходячи з правил ст. ст. 153, 154 ЦК України, видача й одержання квитанції (квитанції-замовлення, квитанції-зобов`язання) іншого документа на підтвердження укладення договору про побутове обслуговування свідчить про згоду сторін з усіма його умовами. Отже, ці умови є обов`язковими для сторін і суд повинен виходити з них при вирішенні спору, коли не буде встановлено, що вони не відповідають фактичним даним або суперечать чинному законодавству. Згідно з п. 2.1. Інструкції щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів, затвердженої Наказом Українського союзу об`єднань, підприємств і організацій побутового обслуговування населення 27.08.2000р. № 20, замовлення щодо надання послуг з хімічної чистки виробів оформлюється договором (квитанцією). Отже, між позивачем [PERSON] , як споживачем, і ФОП [PERSON] , як надавачем послуг, виникли зобов`язальні відносини з приводу надання послуг, договір містить всі необхідні істотні умови. Згідно з п.п. 2.3., 2.4. Інструкції під час приймання замовлення приймальник повинен: оглянути кожний виріб у присутності замовника з метою визначення можливості його обробки в умовах підприємства, встановлення ступеня зносу, виявлення дефектів (плям), які неможливо усунути тощо, попередити замовника про можливу усадку виробу і проявлення після обробки прихованих дефектів. При оформленні замовлення замовник своїм підписом підтверджує згоду щодо вартості виробу, відсотку зносу, виду обробки, наявних дефектів, а також ознайомлення його про можливість проявлення прихованих дефектів та усадки виробу після обробки. У квитанції-договорі № 00223-10 від 08 січня, 2018 року зазначено, що в рамках виконання доручення з надання послуг, клієнт приймає умову, що на виробах після хімічної чистки допускаються приховані дефекти, які виявляють після чистки (ДСТУ) 201-03-96) (а.с. 12, 13). Також у вищевказаній квитанції-договорі зазначено, що знос 50%, дефекти виробу: витертість: місця найбільшого тертя, уздовж швів, по ліктях, по комірцю, по кишенях, на задній половині деформація: замини на згибах, заломи, витянутість на згибах; порушення цілісності: затяжки, зацепи, витертя волокон, фурнітура потерта, подряпана; виникнення ласов: в місці на ліктях, в місцях найбільшого тертя, по кишенях, уздовж швів, місце сидіння; розміщення плям: по низу виробу, по окантовці, по верху виробу, по всьому виробу, манжети, лівий рукав, правий рукав, комірець, сидіння, спинка; походження плям: невизначеного походження, загальне забруднення, пил, пот, бруд, косметика, харчові, дефекти: зачепи, заломи, запах, витертий ворс, потертості, рукава затерті, кишені затерті, вигорання, деформація наповнювача, жовтизна. Клієнта попереджено про те, що після чистки можливі: не повне видалення плям, можливі прояви прихованих дефектів, залишкові слідів, не видалення плям і водяних патьоків, заломи, зміна кольору внаслідок нестійкого фарбування, «срыв» кольору в місцях потовиділення, пошкодження нез`ємної фурнітури; можливий запах, деформація наповнювача. На квитанції-договорі міститься підпис [PERSON] про ознайомлення з умовами договору. Виходячи з вищевказаного, суд робить висновок, що відповідачем ФОП [PERSON] не порушено умови закріплені в квитанції-договорі, з якими позивач був ознайомлений. Як встановлено вищенаведеним висновком товарознавчої експертизи видозміни на виробі (чоловічій куртці білого кольору фірми Diesel) відбулися не за всією площею виробу, а в зонах, які піддалися експлуатаційним навантаженням у експерта-товарознавця немає підстав вважати, що хімічне чищення виробу було проведене з порушенням технологічного процесу і режимів чищення (а.с. 22-23). В дослідницькій частині вказаного висновку експертом встановлено, що на дослідження представлена куртка чоловіча, прямого силуету, з двома прорізними кишенями та двома накладними, на застібці`потайна кнопка» та замок «блискавка», з незємним капюшоном отороченим хутром, низ рукавів оторочений гумовим трикотажем, верх лівого рукава має нашивку з логотипом фірми-виробника «Diesel», колір-білий. Оглядом встановлено, що на виробі є ушита маркувальна стрічка з елементами маркування, тобто позначки, які носять інформаційний характер відносно сировинного складу виробу, а також загально прийняті символи по догляду за виробом, згідно яких відносно виробу рекомендовано тільки хімічне чищення. В комірній зоні маркувальна позначка з голограмою фірми - виробника «Diesel»-Китай... Оглядом всіх ділянок куртки чоловічої встановлено, що в результаті хімічного чищення виробу зміни кольору майже не відбулось, форми, деформації виробу незафіксовано, у відповідність до вимог згідно пунктів 4.4 ДСТУ № 201-03-96, вироби повинні зберігати форму, розмір, колір, п.4.6-фурнитура і обробка одягу - збережені, п.4.9- вироби повинні бути м`якими на дотик. Слід також відзначити, що на момент проведення експертизи виріб має наступні ознаки експлуатаційного зносу, які були позначені в квитанції №00223-10 від 08.01.2018 року про приймання виробу до проведення хімічного чищення: - ділянки, які мають ослаблену структуру у вигляді сношення ниток (візуально є видимими) - утворилися в процесі експлуатації і збереглися після чищення…Тобто

Outcome: approved