Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-02 00:00:00

У лютому 2016 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, посилаючись на те, що на підставі рішення Комсомольського районного суду м.\~Херсона від 12.10.2006\~року є власником квартири №\~3, по вул. Будьонного 16, у м. Херсоні, поверхом вище в цьому будинку в квартирі №\~7, проживає зі своєю сімєю [PERSON] В червні 2015\~року вона звернула увагу, що в приміщенні кухни на стелі зявилися мокрі плями, у звязку з цим звернулася до відповідача з проханням вжити заходи до недопущення залиття її квартири, відповідач пообіцяла здійснити відповідні заходи. Проте, вона неоднарозова зверталася до відповідача з проханням усунути затоплення квартири, на що отримала відповідь, що їй відомо про затікання, а плями висохнуть. Коли плями на стелі збільшилися в розміраї, а на кухні відпала штукатурка, відстали шпалерим на стінах, вона запросила до своєї квартири відповідача і в її присутності виявили також на стелі кухні, гардеробної замокання та плісняву, на що відповідача пообіцяла звернути уваги. 08.10.2015 року комісія в складі голови ОСББ будинку, членів ОСББ, за її з відповідачкою участю провели обстеження квартири [ADDRESS], в результаті огляду виявили що:…«канализациная труба, проходящая через квартиру №7 имеет трещину из за неё идёт утечка калализационных вод. Состояние плинтуса, стен и пола в углу кладовой возле трубы ссговорит о том что утечка воды происходила давно (стены на высоте 40см от пола мокрые, обои оторваны, плинтуса прогнившие, цементная стяжка пола мокрая) и это привело к затоплению помещения квартиры №3». \~ \~ \~ \~ При цьому комісія ОСББ зробила висновок, що «… \~собственик квартиры №7 [PERSON] должна провести ремонт канализационной трубы, а также ремонт поврежденных стен и потолков в квартире №3 по причине затопления» Вина відповідача в затопленні її квартири, підтверджується також, актом технічного обстеження квартири, складеного комісією в складі представників Інспекції з нагляду за станом жилого фонду при департаменті ЖКГ від 05.11.2015року, відповідно до якого: « … стены в помещении кухни имеют характерне следи вследствии залития помещения водой из квартиры №7, поверхность обоев имеет признаки залития в виде серых и рыжих пятен, отслоения полотнищ обоев от стен, на поверхности потолка видны желтые пятна, розводы светло- желтого цвета, высолы и отслоение окрасочного слоя от поверхностей плит перекрытия, отделочные материалы и потолки потеряли эстетический вид. В помещении кухни ощущается запах плесени. В помещении коридора с левой стороны от входа в квартиру на поверхностях потолка, выявлены характерные дефекты отделочных материалов вследствии переувлажнения плит перекрытия, окрасочный и шпателевочный слой потолка имеет ржавый цвет, грязные разводы, высолы, на поверхности потолка роспространяеться черный грибок. В помещении коридора ощущается едкий запах плесени. В помещении кладовой на поверхности плит перекрытия 1 и 2 этажей (в местах пересечения трубопроводов плиты перекрытия) выявлены характерные дефекты отделочных материалов вследствие переувлажнения плит перекрытия. Окрасочный и штапелевый слои по всей площади потолка коридора имеють ржавий цвет, грязные разводы, многочисленый высол, окрасочный слой осыпается, вследствие переувлажнения. В помещении кладовой ощущается повышеная влажность и едкий запах плесени. Отделочные материалы стен и потолков потеряли свой эстетический вид и требуется проведение восстановительного ремонта» Внаслідок затоплення, квартира пошкоджена, їй завдано майнову шкоду в розмірі 6\~710,00 грн., а також вона понесла витрати на виготовлення фотознімків в сумі 51,00грн. та оплату послуг Інспекції по нагляду за станом жилого фонду департамену ЖКГ в сумі 68,55грн. Окрім майнових збитків їй заподіяну моральну шкоду в розмірі 5000,00\~грн., яку повязує із душевними переживанням та стражданнями через пошкодження майна. Внаслідок неправомірних дій відповідача вона була позбавлена нормальних умов проживання, квартира до затоплення була сухою та затишною, а стала сирою, непридатною для нормального проживання. Вона неодноразово зверталася до відповідача з проханням усунути причини залиття та відшкодувати матеріальні збитки, але остання категорично відмовилася це робити, що викликає додаткові страждання. З урахуванням збільшених в ході розгляду справи позовних вимог позивач просила суд стягнути з [PERSON] на її користь відповідно до висновку експрета 11 783,00грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 5000,00грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, 51,00грн. витрат на виготовлення фотознімків, 68,55грн. оплату послуг Інспекції по нагляду за станом жилого фонду при департаменту ЖКГ, а також 2\~100,00грн. витрат на проведення судової будівельно технічної експертизи. У відзиві на позов, відповідач виклала заперечення проти позову, зазначаючи, що в основу експертизи покладено неналежні докази, а саме акт ОСББ «Будьонного 16» від 06.10.2015року, акт Інспекції з нагляду за станом жилого фонду від 05.11.2015року, оскільки згідно до встановленої Правилами утримання жилих приміщень та прибудинкових територій форми акту, присутність мешканців квартир, які стали учасниками залиття є обовязковою, а складені акти не відповідають формі та зазначеним приписам, тому не можуть розглядатися як належний офіційний документ, яким зафіксовано причини залиття квартири №3. В єдиному належному документі акті від 08.10.2015року, зафіксовано, що причиною пошкодження приміщень в квартирах позивача та відповідача стало протікання центральної каналізаційної труби, утримання, якої в належному стані відноситься до повноважень ОСББ «Будьонний 16». Залиття квартири позивача спричинено не з вини відповідача, а з вини ОСББ «Будьонного 16», на яке відповідно до вимог чинного законодавства покладено обовязок належного утримання та ефективної експлуатації обладнання в середині будинку, яке обслуговує більше одного житлового приміщення, в тому числі житлового будинку в якому розташована квартира позивача. Всі акти вказують лише на факт затоплення квартири з центральної каналізаційної труби, обовязок по утриманню якої в належному стані законодавство не покладає на власників квартир повздовж, яких проходить труба, отже причинно наслідковий зв'язок між шкодою і діями відповідача відсутній. У судове засідання позивач не зявилася, надала повноваження представнику. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві з урахуванням збільшених позовних вимог. Відповідач в судове засідання не зявилася, надала повноваження представникам. В судовому засіданні представники відповідача [PERSON], [PERSON] посилаючись на доводи викладені у відзиві на позов, просили в задоволенні позову відмовити. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що [PERSON] є власником квартири, № 3, яка розташована на першому поверсі шістнадцятиповерхового будинку за адресою: м.\~Херсон, вул.\~Будьонного, 16. Квартира №7, розтшована на другому поверсі і належить на праві власності відповідачці [PERSON] В період червень - жовтень 2015року квартира позивача заливалась водами з каналізаційної системи. Згідно до акту від 06.10.2015року, складеного комісією в складі голови ОСББ «Будьонного, 16», члена правління ОСББ, за присутності власників квартири №№2,3, в квартирі №3 виявлені пошкодження, що виникли внаслідок залиття, у звязку з протіканням води під мийкою в квартирі №7, а також протікання з каналізаційної труби внаслідок тріщини, що знаходиться в кладовій квартири №7(а.с.12). Згідно до акту від 08.10.2015року, складеного комісією в складі голови ОСББ «Будьонного, 16», члена правління ОСББ, в присутності власника квартири №3 [PERSON], мешканця квартири №7 [PERSON], під час огляду встановлено, що каналізаційна труба, яка проходить через комору квартири №7, має тріщину з якої протікає каналізаційна вода. Стан плінтусів, стін і підлоги в кутку приміщення біля труби свідчить про те, що вода протікала певний час (стіни на висоті 40см від пола мокрі, шпалери відклеїлися і відірвані, плінтуси прогнили, цементна стяжка підлоги мокра) і це призвело до затоплення жилого приміщення квартири №3(а.с.13). Актом технічного огляду квартири №3, жилого будинку №16, по вул.\~Будьонного, у м. Херсоні від 05.11.2015року складеного комісією в складі преставників Інспекції по нагляду за станом жилого фонда при департаменті ЖКГ, в особі начальника інспеції [PERSON], інспектора Шмельової Н.Б., власника житла [PERSON] встановлено, що приміщення квартири №3 має характерні признаки залиття водою з приміщення квартири №7 (другий поверх). Власнику квартири №3 спричинено матеріальну шкоду внаслідок залиття приміщення із інженерних комунікацій квартири №7(а.с.14-23). Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON] підтвердили обставини викладені в позові. Відповідно до частини першої статті 1166- 1167 ЦК України \~майнова та моральна шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною другою статті 1166\~ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобовязаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обовязок доведення відсутності його вини в завдані шкоди позивачу. Згідно до ч.4 ст.319ЦК України власність зобовязує. Відповідно до вимог ст.322 ЦК України, власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Стаття 151 Житлового кодексу встановлює, що громадяни, які \~мають \~у \~приватній власності жилий будинок\~\~(квартиру),\~зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за \~свій\~\~рахунок\~\~поточний\~\~і\~\~капітальний\~\~ремонт,\~\~утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому\~\~будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені цивільним законодавством. Пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинкіу, затверджених постановою постановою Кабінету Міністрів України №572 від 08.10.1992року, зі змінами внесеними постановою Кабінету Міністрів України №\~45 від 24,01.2006року передбачено, що власник\~\~квартири зобов'язаний, зокрема,\~\~\~\~проводити за власні кошти ремонт квартир; забезпечувати\~\~збереження\~\~житлових\~\~і\~\~підсобних\~\~приміщень та технічного обладнання, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень. приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Отже, матеріалами справи підтверджений факт тривалого затоплення квартири, що належить позивачу внаслідок пошкодження каналізаційної труби, що розташована в квартирі відповідача [PERSON], яка своєю бездіяльністю, що полягає в нездійсненні контролю за станом інженерних мереж та сантехнічного обладнання, допустила аварію в каналізаційній системі та не вжила достатніх заходів до своєчасного усунення пошкодження, і недопущення затоплення розташованої нижче квартири, чим завдала позивачу майнової шкоди. Зазначені обставини підтверджуються актами від 06.10.2015 року, 08.10.2015року, 05.11.2015 року, складеними головою та членами ОСББ «Будьонного 16», Інспекцією по нагляду за станом жилого фонда при департаменті ЖКГ. Відповідачем та її представниками не доведено належними та допустимими доказами відсутність вини власника квартири [PERSON] у затопленні квартири \~позивачки, що розташована \~поверхом нижче. Саме по собі посилання на вину ОСББ «Будьонний 16» у неналежному утриманні та експлуатації обладнання всередині будинку, \~\~без доведення\~\~цих обставин\~\~відповідачем, не дає підстав для висновку, що вина [PERSON], як власника квартири, у\~\~спричиненні шкоди позивачу відсутня. Суд вважає безпідставними посилання представників відповідача відносно неналежних доказів у справі на акти від 06.10.2015року та 05.11.2015року, складені відповідно головою та членами ОСББ «Будьонного, 16» та Інспекцією з нагляду за станом жилого фонду департаменту ЖКГ, за відсутності власника квартири №7 . Акт про залиття - це документ, який підтверджує подію, що трапилась. Згідно до затвердженої Наказом №76 Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.08.2005\~року №\~927Ї11207, форми акту, в ньому мають бути зазначені такі обставини: дата та місце скаладання; члени комісії, що складають акт, місце, де трапиось залиття(адреса); подія, що трапилась, а також причини залиття. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин(фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значеня для вирішення справи. Законодавством не встановлено, що невідповідність за формою акту про затоплення формі, визначеній наведеними Правилами тягне за собою неможливість прийняття його в якості доказу на підтвердження обставин з приводу який він складений. У вказаних актах зазначено про затоплення квартири позивача із розташованої вище квартири, яка належить відповідачу та про виявлені в квартирі, де мешкає [PERSON] пошкодження, що виникли внаслідок залиття квартири. Сама відповідач [PERSON] не заперечує того, що залиття квартири позивача мало місце. Та обставина, що участь у обстеженні квартири і складанні актів не брала відповідач не може свідчити про неможливість використання їх в якості доказу, на підтвердження зазначених в ньому обставин і не дає підстав вважати ці докази недопустимими. Недостовірність викладених в актах відомостей відповідачем не доведена, доказів з цього приводу вона не подавала. Оскільки власником квартири № 7 є [PERSON], то саме на неї покладено обовязок утримувати квартиру та наявне в ній технічне обладнання в належном стані і вигляді, тому саме власник несе відповідальність за виникнення аварійної ситуації, внаслідок, якої відбулося витікання води з каналізаційної труби в її квартирі та залиття нижче розташованої квартири №3. Відповідно до ст.22 ЦК України \~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За приписами ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі(передати річ того є роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно до висновку судової будівельно технічної експертизи №\~31/2017 від 21.08.2017\~року вартість відновлювальних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття квартири №3, становить 11\~783,00грн.(а.с. 137-156). Враховуючи, що позивач довела завдану їй матеріальну шкоду, протиправність дій відповідача, причинний зв'язок між ними, а відповідач відповідно до вимог ст.81 ЦПК України це не спростувала і не довела відсутність своєї вини, що є її процесуальним обовязком згідно з презумпцією завдавача шкоди, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягення з відповідача на користь позивача у відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиття квартири 11 783,00грн. З матеріалів справи вбачається, що для підтвердження заподіяння відповідачем майнової шкоди внаслідок залиття квартири, з метою обгрунтування і доведення своїх позовних вимог щодо відшкодування цієї шкоди, позивач була змушена виготовити фотознімки, звернутися до Інспекції з питань по нагляду за станом жилого фонду при департаменті ЖКГ для складання акту та наполягати на проведення судової будівельно технічної експертизи для визначення розміру понесенних збитків і необхідних витрат для усунення пошкоджень, у звязку з чим понесла додаткові витрати. Отже, виготовлення фотознімків, складення акту та проведення експертизи відбулося, у звязку з необхідністю відновлення порушеного права позивача, а тому відповідно до вимог ст.22 ЦК України є обгрунтованими та підлягають стягнення з відповідача на користь позивача, витрати на виготовлення фотознімків у розмірі 55,00 грн., витрати по складенню акту в сумі 68, 55\~грн, витрати на проведення судової будівельно- технічної експертизи, понесення яких підтверджується квитанцією №004004 від 09.02.2016року про сплату 55,00 грн, квитанцією ПАТ «ПриватБанк» від 22.10.2015року про сплату 68,55грн., рахунком №21 від 29.05. 2017року про сплату 2\~100,00грн.(а.с.4,145). Частиною третьої статті 23 ЦК України визначено, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин справи, які мають істотне значення. Відповідно до чинного законодавства, моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв'язку із знищенням чи пошкодженням майна, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків (ст.ст.\~23,\~1167 ЦК України). Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Із матеріалів справи вбачається, що негативні явища в житті [PERSON], повязані із затопленням квартири, яке мало місце в червні-жовтні 2015року, тривають до теперішнього часу. Моральну шкоду, зважаючи на її сутність, не можна відшкодувати в повному обсязі, оскільки немає точних критеріїв майнового виразу душевного болю. Зважаючи на це, будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який розмір може мати суто умовний вираз. При цьому, суд враховує тривалість стану вимушених змін в житті позивачки, страждання завдані пошкодженням майна, і з урахуванням вимог розумності і справедливості, вважає необхідним визначити розмір грошового відшкодування моральної шкоди в сумі 3\~000,00 грн. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача в дохід державни підлягає стягненню судовоий збір в розмірі 1762,00грн. На підставі викладеного, ст.ст. 22-23, 319,322, 368,1166-1167, 1192 ЦК України,

Outcome: partial