Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-01 00:00:00

У лютому 2018 року [PERSON] звернувся до суду позовом до [PERSON] про оспорювання батьківства відносно [PERSON] та виключення відомостей про нього як батька з актового запису про її народження. На обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що з 1996 року вони з відповідачкою [PERSON] перебували в зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу в них народилась дочка [PERSON], [INFO]. Так, як сімейне життя в них не склалось, у листопаді 1999 року вони припинили спільне проживання. З того часу вони подружніх відносин не підтримували. 23.05.2002 шлюб між ними розірвано. 03.11.2001 відповідачка народила дитину дочку [PERSON]. Оскільки батьком народженої дитини він не являється, 16.11.2001 ним було складено відповідну заяву на імя сільського голови Великоорлинецької сільської ради. Але, незважаючи на подану ним заяву, при реєстрації народження дитини її батьком вказано його. Як йому пояснили, такий запис зроблено тому, що на час народження дитини вони з відповідачкою ще перебували в зареєстрованому шлюбі. Так, як вони з відповідачкою з листопада 1999 року припинили спільне проживання та подружні відносини, не зустрічалися та ніяких стосунків з того часу не підтримували і не підтримують, проживають окремо, то і батьком її дитини він не являється. В 2000 році відповідачка фактично створила нову сімю зі [PERSON], який, як повідомила йому відповідачка, і є батьком її дочки [PERSON]. Також йому відомо, що здійснюючи церковний обряд хрещення дитини в свідоцтві, яке видано вказано прізвище та по-батькові дитини «Сташук» та «Михайлівна». Просить виключити з актового запису № 1, вчиненого Великоорлинецькою сільською радою Красилівського району Хмельницької області 01.02.2002 з графи «батько» відомості про нього, [PERSON], як батька новонародженої дитини [PERSON], [INFO]. Ухвалою Красилівського районного суду від 02.03.2018 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в зазначеній справі та призначено підготовче судове засідання. Позивач у підготовче судове засідання надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує. Відповідач у підготовче судове засідання також надіслала заяву про розгляд справи за її відсутності та про повне визнання позовних вимог. Представник третьої особи Красилівського районного відділу ДРАЦС щодо вимог позову не заперечив, надіславши заяву про розгляд справи за його відсутності. Третя особа [PERSON], належно повідомлений про день, час та місце судового розгляду справи, до суду не прибув, заяви про розгляд справи за його відсутності чи про відкладення розгляду справи не подав. Статтею 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) зясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Відповідно до чч. 1-3 ст. 200 ЦПК України в підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження в справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Частинами 1, 2, 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження в справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення в звязку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд розяснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в порядку, передбаченому ст. 206 ЦПК України, оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Outcome: approved