Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-01 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] , позивач) звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] , спадкодавець) На обґрунтування позову зазначив, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після смерті матері відкрилась спадщина у вигляді частки квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . При зверненні до приватного нотаріуса йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з підстав пропуску строку для прийняття спадщини. Після смерті матері через тяжку втрату він тривалий час перебував у пригніченому психологічному стані, на момент закінчення строку перебував за межами України, а тому не зміг вчасно звернутися до нотаріальної контори. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва [PERSON] від 02.02.2020 відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження. 10.09.2020 дана справа була розподілена для розгляду системою автоматизованого розподілу судді Заставенко М.О. з причин звільнення з посади судді [PERSON] . Представник позивача подав заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у його відсутність та відсутність позивача. Київська міська рада про розгляд справи повідомлена у встановленому законом порядку, відповідачем подано до суду відзив на позов, в якому просив прийняти рішення згідно чинного законодавства та слухати справу за відсутності представника відповідача. Нез`явлення учасників справи є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами. Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини. На підставі договору купівлі-продажу квартири від 06.02.1999 [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] набули у спільну власність трьохкімнатну квартиру за адресою: [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] померла. Заповіту щодо розпорядження майном на випадок своєї смерті [PERSON] не залишила, а тому право на спадкування одержав його син [PERSON] як спадкоємець за законом першої черги. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. За приписом ст. 1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Судом встановлено, що позивач [PERSON] разом з матір`ю постійно не проживав і звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Зубковій О.Є. із заявою про прийняття спадщини лише 07.11.2019, тобто на чотири місяці пропустив встановлений законом строк для подання такої заяви. Постановою від 07.11.2019 нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину пославшись на сплив шестимісячного строку для прийняття спадщини. Судом встановлено, що заяви про прийняття спадщини від інших осіб (спадкоємців за законом чи заповітом) після відкриття спадщини подано не було. Ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. З наданої позивачем копії паспорту громадянина України для виїзду за кордон вбачається, що позивач з 28.06.2019 по 14.07.2019 перебував за межами України. Отже, з урахуванням перебування позивача за межами України на момент закінчення встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, суд визнає причини пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, у зв`язку з чим вбачає підстави для визначення додаткового трьохмісячного строку для подання такої заяви. З огляду на характер спірних правовідносин, підстав для відшкодування понесених позивачем судових витрат суд не вбачає. На підставі викладеного,

Outcome: approved