Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-19 00:00:00

У листопаді 2019 року позивач звернувся в суд з позовом до ДП ДАК «Хліб України» про стягнення заборгованості по заробітній платі. В обґрунтування заявлених вимог вказує на те, що він у період з 01 січня 2011 року по 04 грудня 2015 року знаходився у трудових відносинах з Кременецьким комбінатом хлібопродуктів ДП ДАК «Хліб України», зокрема, займав посаду охоронника, з якої він звільнився за згодою сторін на підставі пункту 1 частини 1 статті 36 КЗпПУ. Після видачі позивачу трудової книжки з ним не було проведено повного розрахунку, в тому числі і заборгованості по заробітній платі за період з червня 2015 року по 08 вересня 2015 року, компенсації за невикористану відпустку, а саме 94 календарних днів. Рішенням Кременецького районного суду Тернопільської області від 31 травня 2016 року стягнуто з відповідача на його користь заборгованість по заробітній платі та компенсації за невикористану відпустку в сумі 23 750,36 грн. Рішення суду виконано лише 18 вересня 2019 року, а тому позивач просить стягнути з Кременецького комбінату хлібопродуктів ДП ДАК «Хліб України» 145262,43 грн. грошової компенсації за затримку розрахунку при звільненні та 34808,53 грн. компенсації втрати частини заробітньої плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати. Позивач в судове засідання не з`явився, однак надав заяву про розгляд справи у його відсутності. Позовні вимоги підтримує з підстав наведених у позовній заяві та не заперечує проти заочного рішення. Представник відповідача Кременецького комбінату хлібопродуктів ДП ДАК «Хліб України» в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про день слухання справи в суді. Причини його неявки суду не відомі. Оскільки, представник відповідача не з`явився в судове засідання без поважних причин, хоча належним чином повідомлявся про день слухання справи в суді, у відповідності до статті 281 ЦПК України суд ухвалив винести заочне рішення по справі. 25 листопада 2019 року ухвалою суду відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. 27 листопада 2019 року ухвалою суду задоволено самовідвід судді Кременецького районного суду Тернопільської області Коротича І.А. та передано справу до канцелярії суду для повторного розподілу. 29 листопада 2019 року ухвалою суду прийнято до розгляду справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи та надано відповідачу строк для надання заяви із запереченнями, щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Окрім того, відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. Представник відповідача у встановлений судом строк на адресу суду заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзиву на позовну заяву не надав. За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів. Суд, дослідивши надані позивачем документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення зі слідуючих міркувань. Згідно трудової книжки, [PERSON] 01.01.2011 року був прийнятий на роботу в ДП ДАК «Хліб України» Кременецький КХП на посаду охоронника згідно наказу №4 від 31.12.2010 року. 04 грудня 2015 року [PERSON] був звільнений з роботи за згодою сторін згідно наказу №63-к від 04 грудня 2015 року (а.с.14-16). З наказу № 63-К від 04 грудня 2015 року, виданого ДП ДАК «Хліб України» Кременецьким комбінатом хлібопродуктів слідує, що [PERSON] звільнено з роботи 04 грудня 2015 року за угодою сторін відповідно до пункту 1 частини 1 статті 36 КЗпП України. Наказано здійснити розрахунок з [PERSON] , в тому числі з виплатою компенсації за 94 календарних днів невикористаної основної щорічної відпустки, а саме: по 24 календарних дні за періоди роботи: з 01.01.2012 по 31.12.2012, з 01.01.2013 по 31.12.2013, з 01.01.2014 по 31.12.2014 та 22 календарних дні за період робот из 01.01.2015 по 04.12.2015 (а.с.9). Згідно рішення Кременецького районного суду Тернопільської області від 31 травня 2016 року та виконавчого листа суду від 31 травня 2016 року стягнуто з ДП ДАК «Хліб України» Кременецький комбінат хлібопродуктів на користь [PERSON] заборгованість по заробітній платі в сумі 23 750,36 грн., що складається із невиплаченої заробітної плати в сумі 10488,84 грн., та компенсації за невикористану відпустку в сумі 13 261,52 грн. (а.с.12-13, 23-25). Згідно постанови про закінчення виконавчого провадження від 18 вересня 2019 року, виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа №601/657/16 виданого 22.06.2016 про стягнення з ДП ДАК «Хліб України» Кременецький комбінат хлібопродуктів на користь [PERSON] заборгованість по заробітній платі 23750,36 грн. закінчено у зв`язку з стягненням заборгованості по заробітній платі у повному обсязі згідно платіжного доручення 4560 від 17 вересня 2019 року (а.с.10-11). Рішення суду виконано 18 вересня 2019 року, що підтверджується випискою з рахунку від 04 листопада 2019 року про перерахування 23750,36 грн. згідно виконавчого листа №601/657/16 (а.с.8). З індивідуальної відомості про застраховану особу з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування вбачається розмір заробітної плати нарахованої за червень - вересень 2015 року, а саме за червень - 2487 грн., за липень - 3585,44 грн., за серпень - 3512,04 грн., за вересень - 2487 грн. (а.с.17-22). Відповідно до частини першої статті 21 Закону України «Про оплату праці» працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору. Згідно ч. 1 ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу. Відповідно до статті 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму. В силу ч. 1 статті 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Відповідно до ст. 117 КЗпП України у разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у визначені строки, підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Середній заробіток розраховується відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати», відповідно до якого середньомісячна заробітна плата обчислюється, виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Згідно з положеннями частини 6 ст. 95 Кодексу законів про працю України, статей 33, 34 Закону України «Про оплату праці» заходами державного регулювання оплати праці є індексація заробітної плати та компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків йому виплати. Статтею 1 Закону № 2050-ІІІ передбачено, що підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи). Відповідно до статті 34 Закону України «Про оплату праці» компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати провадиться відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку, встановленому чинним законодавством. Порядок нарахування та виплати компенсації працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати встановлено Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19 жовтня 2000 року № 2050-ІІІ (далі Закон №2050-ІІІ). Відповідно до вимог статті 2 Закону № 2050-ІІІ компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення) та інші. Сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться), що передбачено статтею 3 Закону № 2050-ІІІ. Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 15 жовтня 2013 року № 9-рп/2013 у аспекті надання офіційного тлумачення положень частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України, у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду із позовом про стягнення сум індексації заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати як складових належної працівнику заробітної плати без обмеження будь-яким строком незалежно від того, чи були такі суми нараховані роботодавцем. Компенсація обчислюється як добуток нарахованого, але не виплаченого грошового доходу, за відповідний місяць (після утримання податку й обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін у відсотках для визначення компенсації. Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається. Щомісячні індекси споживчих цін публікуються Держкомстатом та є загальновідомими. Судом встановлено, що у відповідності до індивідуальної відомості про застраховану особу [PERSON] зазначено розмір заробітної плати. Заробітна плата становила за серпень 2015 року - 3512,04 грн., за вересень 2015 року - 2487,00 грн. Середня заробітна плата за останні 2 місяці становить 3512,04+2487,00/2= 2999,52 грн. Середній заробіток згідно п.2 Постанови КМУ від 08 лютого 1995 року №100 складає: 3512,04 грн.+2487,00 грн./42 робочі дні=142,83грн. За період з 08 вересня 2015 року по день виплати заборгованості по заробітній платі, а саме до 18 вересня 2019 року пройшло 48 місяців і 9 днів. Середній заробіток за цей період складає 48 місяців х 2999,52 грн.+9 днів х 142,83 грн.=143976,96 грн.+1285,47 грн.=145262,43 грн. Компенсація втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати розраховується згідно п.4 Порядку №159. Рахуємо індекс споживчих цін за період прострочки виплати заборгованості шляхом перемножування індексів за всі місяці прострочення з жовтня 2015 року по серпень 2019 року становить 146,56 відсотка. 23750,36 грн.*146,56 відсотка = 34808,53 грн. Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності, суд вважає порушеними права позивача на своєчасне отримання заробітної плати та інших виплат, а тому позовні вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

Outcome: approved