Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-28 00:00:00

У провадженні Трускавецького міського суду знаходить цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Здоров'я», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Після неодноразового збільшення позовних вимог просила стягнути 40 519 грн. матеріальної шкоди, в тому числі - вартість відновлювально-ремонтних робіт у розмірі 27 693 грн., вартість пошкоджених меблів у сумі 12 826 грн. та 9 000 грн. моральної шкоди, а також понесені судові витрати. Свої позовні вимоги мотивує тим, що вона має у власності квартиру [ADDRESS] загальною площею 60,6 м?. 23 вересня 2016 року її квартиру було залито водою з вини [PERSON] як власника квартири [ADDRESS], яка розташована поверхом вище над квартирою позивача, внаслідок чого залито кухню, стелю на кухні стіни на кухні та підлогу (ламінат), в коридорі залито стелю, стіни (шпалери) та підлогу, яка має паркетне покриття, килим, у спальні залито стелю, ліжко і килим, у дитячій кімнаті залито стелю, крісло м'яке, стіл, килим та паркет, також під час залиття квартири постраждало приміщення туалету та ванної кімнати. У зв'язку з тим, що її квартиру 23 вересня 2016 року залито водою, вона звернулась до голови ОСББ «Здоров'я» [PERSON], представників власника квартири [ADDRESS], сусідів з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття квартири позивача з вини відповідача, оскільки залиття водою квартири позивача [ADDRESS] відбулось з квартири, яка знаходиться поверхом вище - з квартири [ADDRESS] Власник квартири [PERSON] на момент залиття квартири [ADDRESS] перебувала за кордоном, тому двері відчиняв [PERSON] (співмешканець власника квартири [ADDRESS]), який надав доступ для огляду причин заливу. В подальшому комісією в складі голови ОСББ «Здоров'я» [PERSON] слюсаря-сантехніка ОСББ «Здоров'я» [PERSON] за участю [PERSON] та [PERSON]О в присутності позивача та співвласника квартири [ADDRESS] [PERSON] складено акт від 23 вересня 2016 року про залиття квартири [ADDRESS], в якому зафіксовано та підтверджено той факт, що у квартирі [ADDRESS] 23 вересня 2016 року відбулося залиття з квартири [ADDRESS], яка перебуває у власності [PERSON], а саме при обстежені встановлено, що причиною заливу став факт того, що тріснув шланг, який підключений до бачка унітаза в квартирі [ADDRESS]. У квартирі [ADDRESS] затоплено приміщення кухні, коридору, спальні, дитячої кімнати, залу, туалету та ванної кімнати. Винуватцями залиття квартири [ADDRESS] є мешканці квартири [ADDRESS], акт про залиття квартири [ADDRESS] був підписаний всіма членами комісії, що були присутні та які брали участь у встановленні факту залиття квартири позивача. [PERSON] та [PERSON] відмовилися підписати акт про залиття квартири [ADDRESS] від 23 вересня 2016 року, причини відмови від підписання акту затоплення в акті не зазначили. Під час огляду квартири №18 було встановлено, що кран який знаходиться на трубі водопостачання був відкритий. Унаслідок залиття, квартира позивача потребує термінового капітального ремонту, оскільки проживати в ній стало неможливо. Зважаючи на сирість, неприємний запах, пошкодження підлоги, стелі, стін та меблів, квартира не придатна для подальшого проживання. Факт завданої її майну шкоди підтверджується даними комісії за участі ОСББ «Здоров'я», відповідними фотографіями усіх приміщень квартири [ADDRESS], на яких чітко проглядаються сліди затоплення квартири. Для встановлення вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт у квартирі [ADDRESS] після залиття, вона 29 вересня 2016 року звернулася з заявою до судового експерта [PERSON] Згідно з висновком № 417/16 експертного будівельно-технічного дослідження від 17 жовтня 2016 року вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, після залиття квартири відповідно до розцінок станом на 17 жовтня 2016 року становить 25 931 грн., послуги експерта відповідно до квитанції становлять 1762 грн. Таким чином, заподіяна матеріальна шкода становить 27 69З грн. Внаслідок залиття квартири брудною водою пошкоджено меблі. Цей факт підтверджено в акті комісії ОСББ «Здоров'я. Вартість збитків, заподіяних залиттям меблів, що стали непридатними до використання оцінює в 12 826 грн., в тому числі - вартість чистки коврів 846 грн., вартість заміни стільниці на кухні 1 100 грн., заміна поличок і задньої стінки залитої кухонної шафи 1 000 грн., заміна матраца на ліжку в спальні 1 784 грн., заміна ліжка в дитячій кімнаті 2 000 грн., заміна розкладного крісла 3 434 грн., заміна кухонного кутка 900 грн., заміна залитого стола 1 762 грн. Загальний розмір завданої матеріальної шкоди становить 40 519 грн. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає. Крім того, неправомірними діями відповідача їй завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Підтвердженням нанесення відповідачем позивачу моральної шкоди є різке погіршення здоров'я. Її було госпіталізовано до Трускавецької міської лікарні. В результаті перенесеного стресу, спричиненого пошкодженням майна вона хворіє гіпертонічною хворобу другого ступеня і зобов'язана постійно приймати ліки. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду оцінює у 9 000 грн. У судовому засіданні позивачка позов підтримала з наведених у ньому підстав, просила задовольнити його у повному обсязі, пояснила, що 23 вересня 2016 року о 12:30 год. їй повідомили сусіди з будинку, що її квартиру залито. Підійшовши до входу у квартиру, вона побачила коричневі плями над вхідними дверима. Було очевидно, що вода тече з квартири, яка знаходиться поверхом вище. Всередині квартири було все залито: килими плавали в воді, ліжка буди повністю мокрі. Деякі речі вона понакривала харчовою плівкою, однак це не врятувало їх від пошкодження. У коридорі, кімнатах, кухні, ванні та туалеті були цілі калюжі води, на стінах - мокрі плями. Пошкоджено повністю всі меблі. Збирати воду по квартирі допомагали їй сусіди, які живуть поверхом нижче. Квартира поверхом вище належить відповідачці [PERSON] Коли вона прийшла додому та побачила, що її квартиру залило через квартиру поверхом вище, то піднялася до квартири [ADDRESS], однак двері квартири ніхто не відчинив. У зв'язку з цим вона звернулася в органи поліції. Працівник поліції [PERSON] в телефонному режимі знайшов [PERSON] - співмешканки [PERSON], який і відчинив двері. У квартирі [ADDRESS] вона, [PERSON] та сусіди побачили, що в туалеті прорвало шланг до бачка, з якого і текла вода. Вважає, що причиною залиття її квартири стало те, що відповідачка [PERSON] поїхала за кордон, але перед поїздкою не перекрила воду. Відповідачка [PERSON] відколи придбала квартиру поверхом вище у 2010 році, вже втретє заливає її квартиру. Представниками ОСББ «Здоров'я» 23 вересня 2016 року складено акт, де перелічено всі збитки. Під вказаним актом з-посеред присутніх осіб свої підписи не поставили [PERSON] та [PERSON], не надавши жодних пояснень з приводу відмови від підпису. Вартість пошкодження на меблях вона оцінила сама за аналогічними цінами з інтернету. 24 вересня 2016 року вона в присутності [PERSON] з телефона [PERSON] розмовляла з [PERSON], яка у грубій формі дала зрозуміти, що вартість залиття відшкодовувати не буде. У подальшому вона звернулася до судового експерта [PERSON], який склав акт про вартість пошкодженого майна. Події, що пов'язані з залиттям квартири, спричинили різке погіршення її здоров'я, вона була змушена звертатися до дільничого терапевта, пройти курс лікування у Трускавецькій міській лікарні, оскільки у неї значно підвищився артеріальний тиск, була загроза інсульту. Наслідком таких переживань стала хронічна гіпертонічна хвороба, яка потребує постійного лікування. З огляду на те, що діями відповідача біло заподіяно шкоду її здоров'ю, вважає, що з відповідача слід стягнути моральне відшкодування, яке оцінює у 9 000 грн. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні позов визнав частково, а саме в тій частині, що квартиру позивачки було залито з квартири відповідачки, суду пояснив, що сума, яку просить відшкодувати позивачка є завищеною, моральної шкоди їй ніякої заподіяно не було, вказав, що 23 вересня 2016 року він був присутнім про складенні акту про затоплення квартири. Заперечуючи проти заявлених позовних вимог вказав, що причиною розриву шлангу був гідроудар, який виник внаслідок перепаду тиску у трубах. При його складенні були ще присутні позивачка, її чоловік та [PERSON] (голова ОСББ «Здоров'я»). Трохи пізніше підійшла племінниця його дружини [PERSON] зі своїм чоловіком. В акті про залиття квартири [PERSON] причиною злиття вказав «вирвало шланг». [PERSON] відмовилася підписувати складений акт. Після факту залиття квартири [PERSON] пропонувала, щоб його дружина відшкодувала їй 24 000 грн. або щоб [PERSON] відшкодувала вартість ремонту, на що він не погодився. Натомість запропонував, що він сам знайде бригаду майстрів, щоб відремонтувати квартиру [PERSON] Наступного дня він пішов в адміністрацію ОСББ «Здоров'я», щоб отримати складений напередодні акт, однак [PERSON] там не було. В ОСББ «Здоров'я» йому дали примірник акту, однак це був інший, не той, що був складений безпосередньо після залиття, тому що там не було його підписів, були записані заміри, які в його присутності не знімалися. Ввечері він знайшов [PERSON], який сказав, що акт йому дали вірний. Розрив шлангу стався через різкий перепад тиску, а не з причини недбалого ставлення до системи водопостачання. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні позов визнала частково, вважаючи, що розмір матеріальної шкоди є завищеним, моральної шкоди позивачці заподіяно не було. Факт залиття мав місце, є розбіжності щодо причини залиття квартири та розміру збитків, заподіяних позивачці. Вважала, що висновок експерта не можна брати до уваги при розрахунку матеріальної шкоди, оскільки дані, на підставі яких він був складений, не відповідають обставинам події залиття. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що відповідачка [PERSON] є її тіткою (рідною сестрою її матері). 23 вересня 2016 року подзвонила тітка і попросила її піти подивитися до квартири, що там сталося, так як їй повідомили, що вона залила сусідів. Двері у квартирі відповідачки вже було відчинено, там був [PERSON] У квартирі [PERSON] було помітно, що була вода, однак її прибрали. [PERSON] пояснив, що у туалеті був пошкоджений шланг. Після цього вона спустилася до квартири [PERSON] там уже на той час було поприбирано. Де-не-де на стіні були патьоки води, пошкоджених меблів вона там не бачила, однак було помітно, що вони були намочені. Ще при цих подіях був голова ОСББ, який складав акт: записував, на яких стінах є плями від води, якого вони розміру. Вона не бачила, хто підписував акт про залиття квартири. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він як експерт складав висновок № 417/16 експертного будівельного дослідження за заявою [PERSON] 29 вересня 2016 року до нього звернулася [PERSON] з письмовою заявою, вони уклали угоду, відповідно до якої було проведено обстеження квартири, яка була у стані після залиття. Квартиру обстежив особисто при денному світі. У висновку вказано, що ушкоджено, характер ушкоджень, на підставі чого було складено висновок. Позивач надала свідоцтво на право власності на свою квартиру, акти обстеження квартири після залиття. Копії актів долучені до висновку. У кошторисі вказано, скільки квадратних метрів якого приміщення залито. Фізичний знос речі не враховується при ушкодженні речі. У висновку вказано, що ушкодження було і в приміщенні ванної кімнати, хоча про це не вказано в акті. Оскільки всі заміри робилися ним особисто перед складанням висновку, а при залитті залишаються сліди, то вартість ремонту ванни також включена у кошторис. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що проживає у квартирі [ADDRESS], що знаходиться під квартирою [PERSON] 23 вересня 2016 року додому прийшла її невістка і побачила, що по сходовій клітці йде вода, як потім виявилося - з-під дверей на п'ятому поверсі. Її син подзвонив до [PERSON], а її чоловік - до голови ОСББ «Здоров'я». Прийшовши додому, вона пішла допомагати прибирати сусідці зверху [PERSON], щоб не залило ще її квартиру. У квартирі [PERSON] все було залито - і в кімнатах, і в кухні, і в інших приміщеннях, а також меблі. По швах текла вода, на підлозі були калюжі води. Вона була присутня при складенні акту, акт вона підписувала в управлінні ОСББ. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він є головою ОСББ «Здоров'я». В обід 23 вересня 2016 року йому зателефонували, що в будинку [ADDRESS] одна квартира заливає іншу. Через 10 хвилин він приїхав і перекрив кран на стояку. Через три години він повторно приїхав до будинку, запустив на 5 хвилин воду. Тоді [PERSON] і побачив, що причиною заливу є шланг бачка в туалеті. При складанні акту він робив обміри плям на стінах в квартирі [PERSON] рулеткою. Всі дані одразу заносив до акту. Всі дані, внесені в акт, зроблені ним самостійно. Коли він прийшов, підлога була ще мокра, але воду було зібрано. Частина мокрих коврів висіла та балконі. Вважає, що квартира [PERSON] була залита чисто водою, яка йшла з розірваного шланг в туалеті у квартирі [PERSON] Всі зняті ним заміри були записані у чорновик, потім занесені в акт, після чого акт був підписаний в офісі ОСББ «Здоров'я» ним, слюсарем-сантехніком, сусідкою [PERSON], [PERSON] Причини, з яких [PERSON] не підписав акт, йому не відома. В загальному, як причина прориву шланга можливий і гідроудар. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він працює слюсарем-сантехніком на Комунальному підприємстві «Комфорт-Сервіс», а також в ОСББ «Здоров'я». 23 вересня 2016 року в обідній час йому зателефонував [PERSON] і повідомив, що в будинку [ADDRESS] прорвало кран. У цей час він перебував у Сколівському районі. По приїзді наступного дня пішов у ту квартиру, звідки текла вода, однак ні там, ні у квартирі, яку затопило, ніхто не відчинив. У квартирі [PERSON] чи [PERSON] він не був. Особисто причину залиття не встановлював, акт відписав у приміщенні ОСББ «Здоров'я». Заслухавши сторони, свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вони посилаються як підстави своїх вимог і заперечень. Згідно зі ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України власність зобов'язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить. Згідно зі свідоцтвом про право власності на житло від 22 вересня 2000 року, виданого відділом приватизації державного житлового фонду Трускавецького міськвиконкому, квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності [PERSON] та членам його сім'ї: [PERSON], [PERSON] та [PERSON] /арк. справи 5/. Квартира [ADDRESS] належить відповідачці [PERSON] До пояснень [PERSON], свідчень [PERSON] (що причиною залиття квартири міг бути гідроудар) як до доказу відсутності вини у залитті квартири відповідача суд ставиться критично з огляду на непред'явлення доказів такого факту. Зі слів голови ОСББ «Здоров'я», скарг мешканців на систему водопостачання останніх кілька років не було, аварійних ситуацій не виникало. Статтею151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Згідно з ч.4 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов'язаний за власний рахунок виконувати ремонт, заміну санітарно-технічних приладів та обладнання, які вийшли з ладу по його вині. Встановлення та експлуатація гнучкого шлангу, в даному випадку, знаходиться у власності споживача. Таким чином, суд приходить до висновку, що відсутність вини відповідача у причині залиття квартири позивача не доведена. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08.10.1992 року, в редакції Постанови № 5 від 14 січня 2009 року, власник квартири зобов'язаний, зокрема, використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Таким чином, враховуючи, що обов'язок щодо забезпечення справності сантехнічного обладнання в квартирі несе власник, суд приходить до висновку, що відповідальність за заподіяну позивачці шкоду внаслідок залиття належної їй квартири повинна нести відповідачка. Відповідно до висновку № 417/16 експертного будівельно-технічного дослідження, складеного 17 жовтня 2016 року судовим експертом [PERSON] вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт в приміщеннях квартири [ADDRESS] після ушкодження залиттям, що сталося 23 вересня 2016 року з квартири [ADDRESS], розташованої поверхом вище, визначених станом на 17 жовтня 2016 року, складає суму 25 931 грн. /арк. справи 53-65/. Альтернативного розрахунку чи кошторису стороною відповідача за час розгляду справи надано не було. У висновку судового експерта від 17 жовтня 2016 року вказано, об'єктом дослідження є оздоблювальне покриття внутрішніх поверхонь в приміщеннях квартири після залиття. До приміщень квартири, що зазнали пошкоджень внаслідок залиття, входять коридор, три жилі кімнати, кухня, вбиральня та ванна, що узгоджується і з актом, складеним при залитті 23 вересня 2016 року. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка експерт [PERSON] підтвердив повністю зроблені ним висновки в судовому засіданні. Вказаний висновок експертного будівельно-технічного дослідження та пояснення експерта суд приймає як належні докази спричиненої залиттям матеріальної шкоди у визначеному розмірі. При проведенні експертного дослідження експертом безпосередньо був проведений огляд квартири позивача, про що свідчать фотоматеріали. Юридичною підставою деліктної (позадоговірної) відповідальності є склад цивільного правопорушення, необхідними елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Як вбачається з акту від 23 вересня 2016 року, комісією у складі голови ОСББ «Здоров'я» [PERSON], слюсаря-сантехніка ОСББ «Здоров'я» [PERSON] за участю [PERSON], у присутності [PERSON] виявлено, що затоплено квартиру 3 15 з квартири [ADDRESS]. при обстеженні квартир [ADDRESS] встановлено, що причина заливу - тріснув шланг, що підключений до бачка унітаза у квартирі [ADDRESS] затоплено наступне: кухня - стеля 70 см ? 270 см, стіна 70 см ? 100 см, підлога-ламінат 240 ? 270 см, кухонна стінка, м'який куток та килим на підлозі; коридор - стеля 280 см ? 350 см і стіна (обої) 100 см ? 100 см; спальня - стеля 280 см ? 350 см, стіна 50 см ? 80 см, залито паркет, ліжко і килим; дитяча кімната - стеля 220см ? 240 см, стіна 220 см ? 240 см, залито ліжко та два килими; зал - стеля 320 см ? 380 см, залито крісло м'яке, стіл, килим, паркет; туалет - стеля 0,8 м? /арк. справи 4/. Вказаний акт складений згідно з вимогами Типового акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), який є додатком № 4 до пункту 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76. До матеріалів справи долучено квитанцію № 4345, видану фізичною особою-підприємцем [PERSON] /арк. справи 41/ про те, що [PERSON] за хімчистку килимів сплатила 846 грн. Факт забруднення килимів у квартирі позивачки найшов своє підтвердження у судовому засіданні, про пошкодження килимів вказували і допитані свідки [PERSON], [PERSON], тому суд вважає, що витрати на їх відновлення слід стягнути з відповідача. Відповідно до ч. 4 ст. 60 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Докази причинно-наслідкового зв'язку між залиттям, що сталося 23 вересня 2016 року, та пошкодженнями меблів позивачки в матеріалах справи відсутні, а також відсутні належні докази вартості пошкодженого майна. В акті про залиття не зазначено, які саме предмети кухонних меблів, їх кількість та які конструктивні елементи меблів у кухні чи інших кімнатах було залито водою, тому позовні вимоги [PERSON] частині відшкодування вартості меблів не підлягають до задоволення, оскільки в матеріалах справи немає доказів для визначення вартості такого відшкодування. Крім того, позивачкою долучено товарні чеки про витрати, понесені на виготовлення ксерокопій, фотографій /арк. справи 43-45/, однак такі докази не можуть бути взяті судом до уваги з огляду на те, що на даних чеках не зазначено, які саме фотографії та ксерокопії виготовлялися та чи мають вони відношення до суті спору. В той же час позивачка надала достатньо доказів про наявність факту залиття її квартири, а представники відповідачки не спростували належними та допустимими доказами вини відповідачки у залитті її квартири, хоча це процесуальний обов'язок відповідача, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція заподіювача шкоди. На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку про обгрутованість вимог позивача в частині заподіяння їй матеріальної шкоди в розмірі 26 777 грн., завданої залиттям квартири. Відповідно до ст. 23 ЦК України моральна шкода зокрема полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Статтею 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Вислухавши пояснення учасників судового засідання та дослідивши матеріали справи, враховуючи обсяги залиття, стан квартири, суд вважає, що винними діями відповідачки позивачу, як власнику житла, була заподіяна моральна шкода, яка полягає в проживанні у незручних умовах, що призвело до порушення звичного їй способу життя; спричинило порушення її здоров'я та змусило звернутися за медичною допомогою /арк. справи 98-100/, істотних вимушених негативних змін у її житті, що також порушило нормальні життєві зв'язки, змусило позивача витрачати час на оформлення документів, необхідність звернення до експерта, звернення до суду. З матеріалів справи вбачається, що фізичний стан позивача, викликаний залиттям її помешкання, яке трапилося 23 вересня 2016, призвів до того, що вона потрапила до лікарні з підвищеним артеріальним тиском, та потребувала лікування. За таких обставин та, виходячи із засад розумності та справедливості, суд приходить до висновку про можливість часткового задоволення позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди, а саме стягнути з відповідачки на користь позивача 3000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, а тому з відповідачки [PERSON] слід стягнути 1 378 грн. сплаченого судового збору та 1 762 грн. витрат за проведення експертизи.

Outcome: partial