Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-26 00:00:00

У лютому 2018 року позивач звернувся до суду з вище вказаним та позовом, в обґрунтування якого посилався на те, що під час примусового виконання виконавчого листа виданого Першотравневим районним судом м.Чернівці у справі №2-1605/12 про солідарне стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованості за кредитним договором державним виконавцем ВПВР УДВС Головного управління юстиції у Чернівецькій області 12.07.2017 року накладено арешт на предмет іпотеки нежитлове приміщення за адресою м.Чернівці, вул. Чкалова, 22А, що належить на праві власності позивачу. Цього ж дня, відповідачем - державним виконавцем Смокіщук М.Ю., винесено постанову про призначення експерта [PERSON] для визначення вартості майна боржника. Відповідно до звіту субєкта оціночної діяльності [PERSON] від 08.09.2017 року №368, вартість нежитлового приміщення за адресою м.Чернівці, вул. Чкалова, 22А, загальної площею 191,20 кв.м., визначено в сумі 1705112 грн. З результатами оцінки майна позивач був ознайомлений лише 15.01.2018 року та звернувся до суду зі скаргою на дії державного виконавця, оскільки вважав, що вартість майна, яка визначена субєктом оціночної діяльності значно занижена, площа приміщення врахована експертом не відповідає дійсній площі нежитлового приміщення. 15.01.2018 року, під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, позивачу стало відомо про те, що 09.11.2017 року відбулись електронні торги, організовані ДП «СЕТАМ», переможцем яких визнано [PERSON], якій 15.12.2017 року приватним нотаріусом [PERSON] було видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та внесено відомості у відповідних державний реєстр прав власності на нерухоме майно. Вважає, що електронні торги слід визнати недійсними, оскільки вони відбулись з істотними порушеннями, зокрема вартість майна, зазначена у відповідному висновку експерта значно занижена, оцінювачем фактично було оцінено тільки частину нежитлового приміщення, зокрема перший поверх магазину, який незаконно виділено в натурі; позивача не було повідомлено про відкриття виконавчого провадження, оцінку майна та проведення електронних торгів, оскільки повідомлення направлено на адресу за якою останній не проживає більше семи останніх років та державний виконавець не вжив заходів з метою встановлення його місця проживання, а також державним виконавцем не здійснено оцінку майна при накладені на нього арешту, крім того організатором торгів не дотримано правил опублікування інформаційного повідомлення, чим порушено процедуру та порядок організації торгів. На підставі вище викладеного, посилаючись на норми матеріального права, зокрема положення ст.ст. 203, 215 ЦК України, ст.ст. 20 56,57 Закону України «Про виконавче провадження», Закони України «Про іпотеку» та «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Порядок реалізації арештованого майна, просив визнати недійсними електронні торги від 09.11.2017 з реалізації нерухомого майна за адресою м.Чернівці, вул.. Чкалова, 22А; визнати недійсним та скасувати свідоцтво про право власності від 15.12.2017 року; виключити з Реєстру прав власності на нерухоме майно запис №23962136 від 15.12.2017 року; стягнути солідарно з відповідачів судові витрати. 16.03.2018 року до суду надійшов відзив від старшого державного виконавця ВПВР УДВС головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області [PERSON] в якому останній позов не визнав та вказав, що усі документи в рамках виконавчого провадження направлялись позивача за адресою вказаною у виконавчому документі, а тому він вважався належним чином повідомленим у відповідності до вимог ст.. 28 Закону України «Про виконавче провадження», при цьому від сторін виконавчого провадження не надходило заяв про зміну місця проживання [PERSON] Крім того, зазначав, що призначеним субєктом оціночної діяльності при проведенні оцінки майно був виготовлений схематичний план з експлікацією приміщень та відповідною характеристикою предмету іпотеки, що відповідало реальним фактичним даним нежитлового приміщення, а також використовувались правовстановлюючі документи на вказаний обєкт нерухомості, відповідно до яких приміщення, що підлягало оцінці було виділене в натурі. Таким чином, експертом було визначено вартість нежитлового приміщення після реконструкції, загальна площа якого становила 181,9 кв.м., у звязку з чим відсутні підстави висловлювати сумнів щодо правильності здійсненої оцінки. Повідомлення про вартість вказаного майна було направлено сторонам виконавчого провадження у встановленому законом порядку та розяснення порядок та строк оскарження оцінки. За таких обставин, вважає, що процедура,я яка передувала проведенню електронних торгів порушеною не була, електронні торги відбулись з дотриманням вимог чинного законодавства та за їх наслідками визначено переможця та винесено акт про реалізацію предмета іпотеки. В подальшому на рахунок стягувача було перераховано отримання від реалізації нерухомого майна кошти. 26.03.2018 року до суду надійшов відзив ДП «СЕТАМ», відповідно до якого вказане підприємство позов не визнає та просив в його замовленні відмовити, а справу слухати у відсутності його представника. Вважає позов необґрунтованими та безпідставним, оскільки електроні торги відбулись з дотриманням Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831, ст. 43 Закону України «Про іпотеку», організатором торгів було розміщено відповідне повідомлення у засобах масової інформації, а також позивачу було направлено повідомлення про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Вказував на те, що позивач вважався належним чином повідомленим, оскільки кореспонденція направлялась йому за адресою, яка вказана у виконавчому листі, що відповідає вимогам ст.ст. 28, 57 Закону України «Про виконавче провадження» та відповідні підтвердження про повідомлення боржника були надані державним виконавцем разом із відповідною заявкою. Згідно письмових пояснень представника третьої особи [PERSON] [PERSON], підстави, з яких заявлений даний позов були предметом оскарження дій державного виконавця за скаргою [PERSON] та результатами судового розгляду судом відмовлено в задоволенні скарги, при цьому судом встановлено, що [PERSON] був належним чином повідомлений про результати оцінки майна, а також суд дійшов висновку про відсутність порушень з боку державного виконавця. Також, вказував на те, що оцінка майна не мала впливу на результати торгів з урахуванням особливостей проведення електронних торгів, оскільки визначена експертом сума була лише стартовою ціною та ціна за якою предмет іпотеки було реалізовано значно перевищила стартову ціну, а тому будь-яких порушень прав позивача, які б могли вплинути на результати торгів в даному випадку допущено не було. Зазначав, що відчуження майна на електронних торгах є видом правочину, а тому визнання електронних торгів недійсними може бути лише у випадку порушення порядку та процедури їх проведення, при цьому оцінка майна відноситься до процедури виконавчого провадження, а не процедури електронних торгів. Просив відмовити в задоволенні позову. Відповідно до письмових пояснень представника третьої особи ПАТ КБ «ПриватБанк» - [PERSON], остання просила в задоволенні позову відмовити, оскільки державним виконавцем та організатором торгів були дотриманні вимоги закону щодо організації та проведення електронних торгів, позивача було належним чином повідомлено про оцінку майна та проведення торгів, оскільки відповідні повідомлення були направленні на його адресу, яка зазначена у виконавчої листі, а доказів не отримання таких повідомлень не надано. Вважає, що права позивача не порушені, оскільки в ході проведення електронних торгів, ціна предмету іпотеки значно збільшилась і в результаті майно було реалізовано за значно вищою ціною, ніж визначено в ході виконавчого провадження. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] просила позов задовольнити з підстав зазначених у новій редакції позовної заяви, вказувала, що права позивача були істотно порушені, оскільки останній не був повідомлений про наявність виконавчого провадження та вчиненні державними виконавцями виконавчі дії, а також про результати оцінки майна та про проведення електронних торгів. Позивач не погоджується з вартістю майна визначеною субєктом оціночної діяльності, а також з технічними характеристиками нежитлового приміщення, які були враховані при оцінці майна. Представник позивача [PERSON] вказала на те, що її батько [PERSON] за адресою куди державний виконавець направляв повідомлення не проживає а протязі останніх десяти років, а тому він не міг бути належним чином повідомлений про виконавчі дії. Крім того, зазначала, що спірне майно, яке реалізоване на електронних торгах, було її батьком реконструйована, внаслідок чого його вартість та площа значно збільшились. Крім того, частки вказаного приміщення не виділені в натурі. Просила позов задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві. Представник відповідача - державний виконавець Самокіщук М.Ю. в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позову з підстав зазначених у відзиві та в подальшому в судові засідання по справі не зявлявся, про причини своєї неявки в судове засіданні при зачне на 26.07.2018 року суд не повідомив. Представник відповідача ДП «СЕТАМ» в судове засідання не зявився, зі змісту відзиву вбачається, що останній просив справу слухати без його участі та в задоволенні позову відмовити з підстав, зазначених у відзиві. Представники третіх осіб [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні просили відмовити в задоволенні позову з підстав зазначених у письмових поясненнях та надали суду усні пояснення аналогічні змісту письмових. [PERSON] особа приватний нотаріус [PERSON] в судове засідання не зявилась, про причини своєї неявки суд не повідомила. Суд, заслухавши пояснення представників сторін, третіх осіб, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що в задоволенні позову слід відмовити, виходячи з наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного\~судочинства є\~справедливий,\~неупереджений та\~своєчасний розгляд\~і вирішення\~цивільних справ\~з метою\~ефективного захисту\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~інтересів фізичних\~осіб,\~прав та\~інтересів юридичних\~осіб,\~інтересів держави. Частиною першою ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно вимог\~ ст.\~89\~ЦПК України,\~суд оцінює\~докази за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~обєктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів.\~ Жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний звязок\~доказів у\~їх сукупності.\~ Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, судом встановлено, що в провадженні ВПВР УДВС Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області перебувало виконавче провадження №52295341 з примусового виконання виконавчого листа №2-1605/12, виданого 29.04.2014 року Першотравневим районним судом м.Чернівці про солідарне стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованості за кредитною угодою та судових витрат (а/с 76). В рамках вказаного виконавчого провадження було описано та накладено арешт на нежитлове приміщення, частину нежитлової будівлі літ А, яка складається з приміщень площею 191,20 кв.м. за адресою м. Чернівці, вул. Чкалова, 22А (а/с 80). Вказані нежитлові приміщення, виділені в натурі, є також предметом іпотеки відповідно до договору іпотеки №Е1V071242 від 24.05.2007 року, які передані [PERSON] в іпотеку ПАТ КБ «ПриватБанк» в рахунок забезпечення належного виконання кредитного договору, укладеного між вказаним банком та [PERSON] (а/с 28). У відповідності до вимог ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого\~майна (крім\~майна,\~вилученого з\~цивільного обороту,\~обмежено оборотоздатного\~майна та\~майна,\~зазначеного у\~частині восьмій \~статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Згідно п. 1 Розділу І Порядку реалізації арештованого майна,затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року№2831/5, електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Судом встановлено, що 09 листопада 2017 року ДП «Сетам» було проведено електроні торги, на яких реалізовано нежитлове приміщення 1-8, виділене в натурі, площею 191,2 кв.м. за адресою м.Чернівці, вул. Чкалова, 22А за ціною 2489465 грн., при стартовій ціні 170512 грн. Відповідно до протоколу проведення електронних торгів №296090 переможцем цих торгів визнано [PERSON] (а/с 25-27). За наслідками проведених електронних торгів, державним виконавцем складено акт про реалізацію предмета іпотеки, який, відповідно до Порядку реалізації арештованого майна,затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року№2831/5, є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. Отже, відчуження майна на електронних торгах належить до угод купівлі-продажу, що є підставою набуття права власності. Як вбачається, з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, 15.12.2017 року приватним нотаріусом [PERSON] здійснено державну реєстрацію права власності [PERSON] на нежитлове приміщення 1-8, виділене в натурі, на першому поверсі нежитлової будівлі літ. А в м.Чернівці по вул. Чкалова. 22А на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (а/с 35). Оскільки, відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 13 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у звязку з невідповідністю змісту правочину ЦК та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів (постанова Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12). За наслідками розгляду справи встановлено, що позивач просить визнати недійсними вказані електронні торги з тих підстав, що його не було належним чином повідомлено про наявність виконавчого провадження та вчинені державним виконавцем виконавчі дії, порушено процедуру та порядок визначення вартості арештованого майна, організатором торгів не дотримано правил опублікування інформаційного повідомлення, чим порушено процедуру та порядок організації торгів. Таким чином, враховуючи підстави позову, слід зазначити наступне. У відповідності до вимог п. 1 Розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна,затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року№2831/5, реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57\~Закону України «Про виконавче провадження». Згідно ч. 2, 3 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає субєкта оціночної діяльності - субєкта господарювання. Судом встановлено, що \~постановою старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області [PERSON] від 12 липня 2017 року призначено субєкта оціночної діяльності - субєкта господарювання [PERSON] для визначення ринкової вартості майна (а/с 84). В подальшому, субєктом оціночної діяльності [PERSON] 08.09.2017 року складено звіт про оцінку майна №368, а саме нежитлового приміщення по вул. Чкалова, 22А в м.Чернівці відповідно до якого визначено ринкову вартість вказаного нежитлового приміщення, яке піддавалось реконструкції, площею 181,9 кв.м, яке в сумі 1705112 грн. (а/с 13). На підставі ч.1\~ст.447 ЦПК України\~сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього\~Кодексу, порушено їх права чи свободи. Згідно пункту 24 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах», суб'єкт оціночної діяльності є учасником виконавчого провадження, а не посадовою особою державної виконавчої служби і його звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача, а не актом державного органу. Тому вимоги заявника в частині оскарження оцінки майна, визначеної за результатами рецензування, підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] звертався до суду зі скаргою в порядку ст. 447 ЦПК України та просив скасувати вказаний вище звіт про оцінку майна, посилаючись на аналогічні підстави, з яких заявлений даний позов в частині порушень, допущених при оцінці майна. Ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 07.03.2018 року, яка залишена без змін постановою Апеляційного суду Чернівецької області від 25.04.2018 року, в задоволенні вказаної скарги відмовлено (а/с 156, 195). За таких обставин, судами першої та апеляційної інстанції, не було встановлено істотних порушень при здійснені оцінки арештованого майна. Крім того, відповідно до правової позиції висловленої Великою Палатою Верховного суду у постанові від 13.03.2018 року по справі №914/881/17, звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов'язків, визначених законом і встановлених відповідним договором. Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов'язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів. Згідно ч. 2 ст.\~16, ч. 1 ст.215 ЦК України, \~одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п'ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв'язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Таким чином, електронні торги можуть бути визнанні недійсними лише у разі встановлення невиконання вимог саме щодо процедури та порядку їх проведення, при цьому головну умову, яку повинно бути встановлено, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні електронних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання торгів недійсними. За наслідками розгляду справи встановлено, що звіт про оцінку майна здійснений суб'єктом оціночної діяльності [PERSON] в рамках вказаного вище виконавчого провадження не вплинув на процедуру та порядок проведення електронних торгів, є дійсним та у встановленому законом порядку не скасований. Щодо посилання позивача на те, що його не було повідомлено про наявність виконавчого провадження та вчиненні виконавчі дії, варто зазначити про те, що згідно ч. 1 ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження», боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі. Документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі. У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною у відповідній заяві сторони виконавчого провадження. Будь-яких доказів щодо наявності в державного виконавця заяв від стороні виконавчого провадження про змін позивачем місця проживання матеріали справи не містять. У матеріалах справи наявні докази публікації про проведення електронних торгів в двох місцевих засобах масової інформації, зокрема, є відомості про те, що такі публікації були надруковані у газетах «Молодий Буковинець» та «РІО Чернівці» жодних доказів, що ці друковані видання не розповсюджуються у місті Чернівці та Чернівецькій області позивачем не надано, при цьому у матеріалах справи містяться відомості про державну реєстрацію вказаних засобів масовою інформації (а/с 123-129). Отже, організатором торгів не було допущено порушень на які вказує позивач, крім того у відповідності до Розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року№2831/5, \~ на організатора торгів не покладався обов'язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг цих торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником. Отже, обставини на які посилається позивач як на підставу визнання електронних торгів недійсними не знайшли свого підтвердження належними та допустимими доказами, з інших підстав позов не заявлявся та як наслідок не підлягають задоволенню решта вимог позивача щодо скасування свідоцтва про право власності та виключення відомостей з відповідного реєстру. Представником третьої особи [PERSON] в судовому засіданні заявлено клопотання про відшкодування останній понесених нею витрат на правову допомогу, які становлять 15500 грн., що підтверджується відповідним розрахунком та актом приймання-передачі правової допомоги від 26.07.2018 року, які долучив до матеріалів справи. У відповідності до вимог ч. 12 ст. 141 ЦПК України, судові витрати третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, стягуються на її користь із сторони, визначеної відповідно до вимог цієї статті, залежно від того заперечувала чи підтримувала така особа заявлені позовні вимоги. Таким чином, з позивача на користь третьої особи [PERSON] підлягають стягненню понесені нею судові витрати на правову допомогу, розмір яких підтверджений належними та допустимими доказами, поданими відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved