overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-21 00:00:00

у лютому 2020 року до суду звернулась [PERSON] із заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] є її рідним братом. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] помер її рідний брат [PERSON] , після його смерті відкрилась спадщина. Проте у документах, що підтверджують їх родинні відносини допущені помилки, а саме: у свідоцтві про народження заявника її прізвище та прізвище батька вказано російською мовою « [PERSON] », прізвище матері « [PERSON] ». У свідоцтві про народження брата його прізвище, прізвище батька та матері вказано « [PERSON] », однак батьки ніколи не перебували у зареєстрованому шлюбі, мати перебувала у зареєстрованому шлюбі тільки один раз з [PERSON] в період з 28.01.1958 по 08.01.1976. Через вищевказані розбіжності вона не може втупити у спадщину після смерті брата, у зв`язку з чим звертається до суду з даною заявою. Заявник в судове засідання не з`явилась, до його початку надійшла заява про розгляд у її відсутність, заяву підтримує. Представники заінтересованих осіб Чернігівської районної державної нотаріальної контори та Михайло-Коцюбинської селищної ради у судове засідання не з`явився, надійшли клопотання про розгляд справи у їх відсутність. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті залишилася спадщина. Відповідно до копії свідоцтва про народження (запис здійснено російською мовою) [PERSON] родилась [INFO] в городе Чернигове, родители: отец [PERSON] , мать [PERSON] (а.с. 5). Відповідно до копії свідоцтва про одруження [INFO] [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , дружині присвоєно прізвище [PERSON] (а.с. 6). Відповідно до копії свідоцтва про народження (запис здійснено російською мовою) [PERSON] родился [INFO] года, родители: отец [PERSON] , мать [PERSON] (а.с. 7). Відповідно до копії спадкової справи, заведеної у Чернігівській районній державній нотаріальній конторі після померлого [INFO] [PERSON] , з заявою про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] звернулась [PERSON] . Відповідно до пункту 1 частини 1\~статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] є рідним братом [PERSON] , [INFO] . Вимоги не містять в собі спору про право, а тому суд вважає за можливе заяву задовольнити.\~\~\~\~ На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-17 00:00:00

У лютому 2020 року до суду звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] про стягнення аліментів. В обґрунтування позову зазначала, що перебувала з відповідачем у фактичних шлюбних відносинах. Мають спільну малолітню доньку [PERSON] , [INFO] . Вказує, що відповідач добровільно матеріальної допомоги на дитину не надає. Позивач [PERSON] просила справу розглядати без її участі. Позовні вимоги уточнила, просила стягнути з відповідача аліменти на утримання доньки в розмірі 1/6 частини від усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку та не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно і до досягнення дитиною повноліття. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився по невідомій суду причині, про день, час, місце слухання справи був належним чином повідомлений, відзив на позов суду не подавав. Відповідно до\~ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~У лютому 2020 року до суду звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] . про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову зазначила, що вона є співвласником 1/4 частини квартири [ADDRESS] . За вказаною вище адресою також зареєстрований її син [PERSON] , який з листопада 2018 року не проживає у вказаній квартирі. Позивач просить суд визнати [PERSON] таким, що втратив право користування, житловим приміщенням, а саме: квартирою [ADDRESS] та зняти його з реєстраційного обліку за вказаною адресою. Позивач та її представник у судове засідання не прибули, попередньо надавши до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили задовольнити, не заперечували проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не прибув, про слухання справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомляв, відзив на позов не подавав. Третя особа - представник Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області у судове засідання не прибула, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, попередньо надавши до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, проти позовних вимог не заперечувала. Треті особи у справі [PERSON] , [PERSON] судове засідання не прибули, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомляли. Ухвалою судді від 27.02.2020 року відкрито спрощене позовне провадження по справі. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-09 00:00:00

У лютому 2020 року до суду звернулося приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» (надалі за текстом - позивач) з позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач), про відшкодування шкоди в порядку регресу. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що 22.04.2017 р. в м. Києві відбулася дорожньо-транспортна пригода (надалі за текстом -ДТП) за участю автомобіля «Volkswagen», держ.номер [NUMBER] , під керуванням відповідача, що перебував у стані алкогольного сп`яніння, та автомобіля «Volkswagen», держ.номер [NUMBER] , внаслідок якої було спричинено механічні пошкодження транспортних засобів. Постановою Подільського районного суду м. Києва від 06.07.2017 року відповідача визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124, ч. 1 ст. 130 КУпАП. Враховуючи те, що цивільно-правова відповідальність відповідача перед третіми особами на момент ДТП була застрахована позивачем, позивач виплатив страхове відшкодування в сумі 4 500 гривень власнику автомобіля «Volkswagen», держ.номер [NUMBER] , та просить стягнути вказану суму з відповідача в порядку регресу, оскільки останній на момент вчинення ДТП перебував у стані алкогольного сп`яніння. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 26.02.2020 р. відкрито провадження у справі, встановлено строк для подання відзиву. Відповідач на призначені судові засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суд не повідомив, явку свого представника у судові засідання не забезпечив, відзив на позов у встановлений судом строк не подав. Відповідач правом на участь в судових засіданнях не скористався, за таких обставин,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-13 00:00:00

У лютому 2020 року до суду надійшла заява [PERSON] про скасування судового наказу, виданого Оболонським районним судом м. Києва 20.03.2019 року № 756/3058/19 про стягнення на користь ТОВ «Житлобуд-1» заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг за період з 01.05.2017 року у розмірі 17 370 грн., інфляційних втрат у розмірі 1 508 грн., трьох відсотків річних у розмірі 464 грн. 42 коп. та судових витрат, зазначивши, що із зазначеним наказом вона не погоджується, оскільки заперечує правильність та безспірність розрахунків заборгованості за надані послуги, пропущення строків звернення із подібною заявою зі сторони стягувача. Разом із заявою, подано клопотання про поновлення пропущеного строку. В обґрунтування клопотання заявниця посилається на те, що судовий наказ не отримувала, поштове відправлення, яке було направлено за її адресою повернулося з відміткою «за закінченням терміну зберігання», судовий наказ отримала на підставі поданої нею заяви 04.02.2020 року, тому вважає, що строк на подання заяви про скасування судового наказу пропущений з поважних причин. Дослідивши підстави порушеної заяви та долучені до неї документи, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Згідно із ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Враховуючи, що [PERSON] дізналась про наявність судового наказу про стягнення з неї заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг 04.02.2020 року, строк подання заяви вважаю таким, що пропущений з поважних підстав, тому повинен бути поновлений. Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суд постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз'яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає необхідним заяву про скасування судового наказу задовольнити та скасувати вищевказаний судовий наказ, оскільки доводи заявниці, на які вона посилається в заяві щодо скасування вказаного судового наказу свідчать про наявність спору про право, можливість боржника більш повно реалізувати свої права як відповідача в позовному провадженні. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-29 00:00:00

У лютому 2020 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, в якій позивач вказує, що з 29.04.2015 року перебуває з відповідачем в зареєстрованому шлюбі, вони є батьками малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними з відповідачем, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки. З лютого 2020 року проживають окремо один від одного, збереження шлюбу є неможливим та таким, що суперечить їх інтересам. Просить розірвати шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований в Ленінському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Полтавського міського юстиції, актовий запис № 115 від. 29.04.2015 року. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надавши заяву з проханням проводити розгляд справи без його участі, в якій зазначив, що позов підтримує, просить задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надавши заяву з проханням проводити розгляд справи без її участі, в якій зазначила, що позов підтримує, просить задовольнити. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 29 квітня 2015 року [PERSON] зареєстрували шлюб у Ленінському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Полтавського міського управління юстиції, про що відповідно до Свідоцтва прошлюбсерії [NUMBER] , виданого 29.04.2015 року, зроблений актовий запис № 115. [PERSON] та [PERSON] є батьками малолітньоїдоньки[PERSON] , [INFO] , яка проживає разом з матір`ю - відповідачем у справі [PERSON] . З лютого 2019 року сторониподружні відносини не підтримують, спільне господарство не ведуть; оскільки почуття любові та поваги один до одного втрачено, примирення між ними та відновлення сім`ї неможливе. Спору про місце проживання малолітньої дитини та про поділ спільного майна між сторонами немає. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити, а шлюб, зареєстрований між [PERSON] та [PERSON] ,- розірвати. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-17 00:00:00

\~ \~ \~ \~У лютому 2020 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів, в якій позивач вказує, що з 29.07.2000 року перебувала з відповідачем в зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 03.09.2019 року. Вони з відповідачем є батьками малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , який фактично перебуває на її утриманні. Відповідач має постійне місце роботи, проте не надає добровільно матеріальної допомоги на утримання дитини. Просить стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня пред`явлення позовної заяви та до досягнення дитиною повноліття. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надавши заяву з проханням проводити розгляд справи без її участі, в якій зазначила, що позов підтримує, просить задовольнити. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надавши заяву з проханням проводити розгляд справи без його участі, в якій зазначив, що позов визнає, не заперечує проти його задоволення. \~ \~ \~ \~Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони по справі [PERSON] та [PERSON] з 29.07.2000 року перебували в зареєстрованому шлюбі, який розірваний рішенням Ленінського районного суду м. Полтави від 03.09.2019 року в справі № 553/1313/19. [PERSON] та [PERSON] є батьками малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 26.04.2013 року, виданим Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Полтавського міського управління юстиції. Малолітній син знаходиться на утриманні матері [PERSON] . Відповідач матеріальну допомогу на утримання сина не надає. Згідно ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. В ч. 2 ст. 182 СК України визначено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про стягнення аліментів з відповідача на утримання малолітнього сина до досягнення ним повноліття є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Враховуючи положення ст. 182 СК України, дані про особу відповідача та конкретні обставини справи вважає за доцільне стягувати з відповідача аліменти на утриманні дитини до досягнення повноліття в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-18 00:00:00

У лютому 2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 19.06.1999 року [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , від якого вони мають двоє синів, один із яких неповнолітній - [PERSON] , [INFO] . Разом з тим, позивач вказує, що після реєстрації шлюбу спільне життя не склалося, оскільки спочатку створення сім`ї та їх спільного проживання конфлікти, які виникали між ними вирішувались безболісно, проте потім виникла неприязнь, недовіра та ворожнеча. Народження дітей не сприяло покращенню. Вказує, що з 2009 року проживають окремо, позивач створив іншу сім`ю з іншою жінкою, з якою має намір укласти шлюб, тому шлюб із відповідачем слід розірвати. Зазначає, що дітей матеріально підтримує, на меншого сина сплачує аліменти. Ухвалою від 25.02.2020 року було відкрито провадження в цивільній справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. В судове засідання позивач не з`явився, в матеріалах справи міститься заява (а.с.8), в якій він просить розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги задовольнити. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнала у повному обсязі, просила розірвати шлюбу, підтвердила, що з 2009 року сторони проживають окремо. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Як вбачається з матеріалів справи, сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 19.06.1999 року, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб Серії [NUMBER] (а.с. 4). Від шлюбу сторони мають двох синів, один із них неповнолітній - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією Свідоцтва про народження Серії [NUMBER] (а.с. 5). Вимогами ст. 112 СК України передбачено, що суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Оскільки відповідача визнала позов і це визнання не порушує законних прав та інтересів сторін, суд приймає таке визнання позову. Шлюб існує формально і його збереження не відповідає інтересам сторін та їх дитини. З огляду на зазначене та враховуючи те, що відповідача позов визнала, суд прийшов до висновку, що сім`я сторін розпалась і подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам та інтересам їх дитини, а тому позов підлягає задоволенню. Сторони не виявили бажання змінювати прізвища після розірвання шлюбу. Враховуючи наведене та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-09 00:00:00

У лютому 2020 року заявник звернувся до суду із заявою про визнання недієздатною [PERSON] , 1947 року народження, та призначення їй опіки. В обґрунтування заяви зазначає, що [PERSON] є його матір`ю, якій встановлено діагноз хронічний нервово-психічний розлад, в результаті якого стан її здоров`я з кожним роком погіршується, вона втратила здатність до орієнтації в часі та просторі, має провали в пам`яті та викривлене сприйняття реальності, а часом і зовсім втрачає зв`язок із реальним світом. Також зазначає, що [PERSON] потребує постійного стороннього догляду, за своїм психічним станом не розуміє значення своїх дій та не може керувати ними, у зв`язку із чим [PERSON] просить суд визнати недієздатною [PERSON] та призначити його її опікуном. Заявник та представник органу опіки та піклування у судовому засіданні заяву підтримали. Дослідивши письмові матеріали справи, заслухавши пояснення учасників процесу, суд дійшов наступного висновку. Судом установлено, що заявник [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] (а.с. 8). Відповідно до консультативного висновку Київського міського психоневрологічного диспансеру № 3 [PERSON] встановлено діагноз: взяти на облік з 19.02.2020 року у зв`язку із хронічним нервово-психічним розладом (а.с. 9). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] помер [INFO] (а.с. 10). Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 477, на теперішній час [PERSON] , [INFO] , страждає хронічним стійким психічним розладом у вигляді судинної деменції (згідно з МКХ-10: F 01) і за своїм психічним станом на теперішній час не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними; за своїм психічним станом на теперішній час [PERSON] , [INFO] , як виявляюча ознаки хронічного стійкого психічного розладу у вигляді судинної деменції потребує встановлення над нею опіки (а.с. 37-39). Поданням від 29.10.2020 року органу опіки та піклування Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації порушено клопотання щодо встановлення опіки над [PERSON] та призначення заявника її опікуном. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 39 та ч. 1 ст. 41 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється ЦПК України. Над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Згідно ст. 58 ЦК України опіка встановлюється над особами, які визнанні недієздатними. Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Оцінюючи зібрані по справі докази, суд вважає, що заява підлягає задоволенню. Згідно із ч. 6 ст. 300 ЦПК України строк рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-12 00:00:00

У лютому 2020 року заявник звернувся до суду із заявою, якою просить суд визнати недієздатною [PERSON] , [INFO] . Ухвалою судді Комінтернівського районного суду Одеської області від 18.02.2020 року відкрито провадження по даній цивільній справі. Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 20.05.2020 року у справі призначено судово-психіатричну експертизу, на час проведення якої провадження у справі зупинено. Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 13.10.2021 року поновлено провадження у справі, оскільки до суду надійшов експертний висновок № 540 від 25.11.2020 року. Заявник подав письмову заяву про розгляд справи у свою відсутність. Представник служби у справах дітей Красносільської сільської ради Одеського району Одеської області у судове засідання не з`явився, сповіщений належним чином, про дату, час та місце його проведення, подав листа про розгляд справи у свою відсутність. Дослідивши матеріали справи, суд присяжних вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав: У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , [INFO] має інвалідність дитинства з 2005 року, внаслідок чого втратила соціальні зв`язки, за своїм психічним та фізичним станом вона потребує постійного стороннього нагляду та догляду, медичного обслуговування, не здатна розуміти значення своїх дій та керувати ними. Відповідно до висновку судово- психіатричної експертизи КНП «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» № 540 від 25.11.2020 року, [PERSON] , [INFO] страждає хронічним стійким психічним розладом у вигляді «Глибокої розумової відсталості внаслідок раннього органічного ураження центральної нервової системи» (що відповідає діагностичним критеріям рубрики F 73.0 за Міжнародною класифікацією хвороб 10-го перегляду), внаслідок чого вона не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Згідно з ч.1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Таким чином, у суду є всі підстави для визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатною. На підставі викладеного та

Outcome: approved