Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-07 00:00:00

У лютому 2021 року позивач звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . В зазначеній квартирі проживає Позивач. 11 грудня 2020 року в Квартирі Позивача трапилося залиття з вище розташованої квартири № 59 . 11 грудня 2020 року даний факт залиття був зафіксований складеним актом про залиття (надалі - Акт). Даний акт складений в присутності членів комісії Житлово-Будівельного Кооперативу «Сатурн-1». Відповідно до Акту причиною залиття, аварії, що трапилась є прорив гнучкого шлангу на кухонному змішувачі в кв. 59 . Відповідно до наявної інформації позивача, в квартирі № 59 проживає [PERSON] . З метою оцінки завданого матеріального збитку, позивач звернувся до ТзОВ «Судово-Експертний Альянс» стосовно виготовлення висновку проведення будівельно-технічної експертизи. Відповідно до складеного висновку експерта №28/01-2021 від 28.01.2021 за результатами будівельно-технічної експертизи вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворились унаслідок залиття приміщень квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , станом на час проведення дослідження складає 23 226,00 грн. За проведення даного експертного дослідження позивачем на рахунок експертної установи було сплачено 5 000,00 грн. Зважаючи на вищевикладене, позивач просить суд стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду завдану внаслідок залиття квартири [ADDRESS] в розмірі 23 226,00 грн. та судові витрати. Відповідно до ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 22.02.2021 справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просили задовольнити. Зазначив, що намагався в досудовому порядку вирішити вказаний спір, проте, відповідач не погоджувався відшкодувати кошти, пов`язані з ремонтними роботами після залиття квартири. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату і час розгляду справи була повідомлена належним чином. Відзив на позовну заяву, заяви з процесуальних питань від сторони відповідача до суду не надходили. Суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов таких висновків. Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Згідно ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. 57-60 ЦПК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). За правилами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З наведеного вбачається, що обов`язок доказування розподіляється згідно з перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні даного спору про відшкодування матеріальної шкоди підлягає з`ясуванню: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 19.09.1997 та зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації за реєстровим №772/32796. Згідно з Актом про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 11.12.2020 встановлено, що причиною залиття квартири [ADDRESS] є прорив гнучкого шлангу на кухонному змішувачі в кв. 59 , неправильні дії мешканця квартири №59 - при виявленні течі води будь-якої природи необхідно мешканцеві квартири відключити внутрішньо квартирну мережу водопостачання від стояка, використовуючи запірний кран, і викликати фахівців з обслуговуючої компанії. Власник квартири №59 - [PERSON] . Перелік пошкодженого майна в кв. [ADDRESS] зафіксовано в акті про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 11.12.2020. Винуватець заподіяної шкоди відмовився від підпису. Акт підписали члени комісії: Голова ОК ЖБК «Сатурн-1» - [PERSON] , член правління ОК ЖБК «Сатурн-1» - [PERSON] , власник квартири [ADDRESS] - [PERSON] , представник обслуговуючої компанії ФОП [PERSON] - [PERSON] , сантехнік обслуговуючої компанії - [PERSON] . Окрім того, акт містить відтиск печатки ОК ЖБК «Сатурн-1». Відповідно до довідки №04-01 від 27.01.2021, виданої головою правління ОК ЖБК «Сатурн-1», однокімнатна квартира [ADDRESS] , третього листопада 2019 року була залита водою, яка витікала з кв. 59 , власник - [PERSON] . Довідка видана на підставі запису у Журналі реєстрації аварій на будинку ОК ЖБК «Сатурн-1» від 03.11.2019. Згідно із довідкою від 27.01.2021, виданої керівником ТОВ «Житлосервіс», 3-го листопада 2019 р. за заявою ОК ЖБК «Сатурн-1» фахівці обслуговуючої компанії ТОВ «Житлосервіс» виїжджали на аварійний виклик з усунення поривів у системах холодного, гарячого водопостачання у однокімнатній квартирі [ADDRESS] , власник - [PERSON] . Довідка видана на підставі реєстраційного запису у Журналі аварійних викликів ТОВ «Житлосервіс» від 03.11.2019. Відповідно до висновку експерта №28/01-2021 від 28.01.2021 за результати будівельно-технічної експертизи вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворились унаслідок залиття приміщень квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , станом на час проведення дослідження, складає 23 226,00 грн. з урахуванням ПДВ. Відповідно до ч.1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. Статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» № 572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири. Згідно із ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньоквартирних мереж водопостачання є обов`язком власника квартири, що передбачено п.7 вищевказаних Правил, п.п. 3.7, 5.3 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» №76 від 17 травня 2006 року, ст.151 ЖК України, ст.10 Закону «Про приватизацію державного житлового фонду». Враховуючи те, що відповідач своєчасно не звернула увагу на стан внутрішньоквартирної мережі водопостачання суд вважає, що залиття квартири позивача сталось вини відповідача. Згідно з висновком експерта №28/01-2021 від 28.01.2021 за результати будівельно-технічної експертизи вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворились унаслідок залиття приміщень квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , станом на час проведення дослідження, складає 23 226,00 грн. з урахуванням ПДВ. У зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню вартість ремонтно-будівельних робіт робіт у розмірі 22 226,00 грн. Питання щодо розподілу витрат по сплаті судового збору суд вирішує на підставі статті 141 ЦПК України. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи - ст. 133 ЦПК України. Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судом встановлено, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908,00 грн. Окрім того, позивач просив стягнути в рахунок судових витрат витрати на проведення експертного дослідження в розмірі 5 000,00 грн. На підтвердження понесення вказаних витрат до матеріалів справи було додано висновок експерта №28/01-2021 від 28.01.2021, рахунок-фактуру ТОВ «Судово-експертний Альянс» №12/01-2021 від 12.01.2021 за надання висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, відповідно до запиту №12/01-2021, від 12.01.2021 на суму 5 000,00 грн. та квитанцію №0.0.1972713217.1 від 12.01.2021 на суму 5 000,00 грн, платник: [PERSON] , отримувач: Судово-експертний Альянс, призначення платежу: надання висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, відповідно до запиту №12/01-2021 від 12.01.2021. Позовні вимоги позивача задоволено у повному обсязі, а тому судові витрати на оплату послуг експерта у розмірі 5 000,00 грн. слід покласти на відповідача.

Outcome: approved