Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-27 00:00:00

У листопаді 2017 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до ПАТ «Київенерго» про визнання недійсним та скасування рішення відповідача ПАТ «Київенерго», що оформлене протоколом № 1870 від 14.11.2017 року по розгляду акту про порушення № 04301 від 22.09.2017 року. Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідно до договору № 51179 від 05.09.2008 року, укладеного з відповідачем, він є споживачем електроенергії в приміщенні, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Межигірська, 25. 22.09.2017 року представниками відповідача складено акт про порушення № 04301, відповідно до якого встановлено порушення ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», та п. 3.3, 3.31, 6.40, 10.2 ПКЕЕН, а саме пошкодження пломб Держспоживстандарту та електропередавальної організації на розрахунковому засобу обліку електроенергії (пломби Держспоживстандарту - фальсифіковані; пломби електропередавальної організації мають сліди повторного встановлення). Акт було розглянуто комісією відповідача та прийнято рішення, оформлене протоколом № 1870 від 14.11.2017 року, про нарахування та стягнення з позивача недорахованої електроенергії за період з 23.03.2017 року по 22.09.2017 року за формулою № 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН у розмірі 10 49 8грн. 76 коп. Позивач вважає дане рішення комісії незаконним та безпідставним, оскільки є недоведеним факт втручання позивачем в роботу приладу обліку електричної енергії, що підтверджується актом експертизи № 1166 від 04.10.2017 року, а тому відсутнє порушення користування електричною енергією. Крім того, позивач вважає, що відповідачем неправомірно застосовано пункт 6.40 ПКЕЕ та Методику, оскільки останні підлягають застосуванню у разі встановлення відповідними представниками відповідача обставин механічного втручання в систему обліку обсягів електроенергії, що поставляється. Також позивач послався на неправомірний розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, оскільки відповідно до п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення споживачами ПКЕЕН розрахунок вартості необлікованої електричної енергії повинен бути здійснений з 15.09.2017 року, з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, а саме 22.09.2017 року. У зв'язку з цим, позивач просив визнати недійсним та скасувати рішення відповідача ПАТ «Київенерго», що оформлене протоколом № 1870 від 14.11.2017 року з розгляду акту про порушення № 04301 від 22.09.2017 року та визнати недійсним, скасувати акт про порушення № 04301 від 22.09.2017 року. Також просив стягнути з відповідача на його користь витрати на правову допомогу у розмірі 1 500 грн. Ухвалою суду від 30.11.2017 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд на 30.01.2018 року ( а.с. 35). 29.01.2018 року від представника відповідача Савчук Л.А. надійшов відзив на позов з відповідними доказами, мотивований тим, що відповідачем правильно застосовано положення п. 2.5, 2.4 та формулу № 2.4 Методики з приводу встановлення факту порушення позивачем Правил користування електричною енергією населенням та визначено суму донарахування спожитої електроенергії. Тому підстав для задоволення позову немає. Також зазначила, що обраний позивачем спосіб захисту цивільних прав не передбачений ст. 16 ЦК України, оскільки вказаною нормою Закону не передбачено визнання недійсним акту про порушення ПКЕЕН, оскільки зазначений акт є лише фіксацією порушення. Крім того, заперечила щодо задоволення вимог про стягнення витрат за правову допомогу, оскільки відсутні докази надання позивачу професійної правничої допомоги адвокатом. 23.04.2018 року від представника позивача [PERSON] надійшла відповідь на відзив представника відповідача, відповідно до якої зазначила, що позивачем не підписувалось жодного документу, який підтверджував би факт передачі на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів, про що було наголошено на засіданні комісії по розгляду акту про порушення № 04301 від 22.09.2017 року, проте даний факт не було взято до уваги комісією, що суперечить вимогам Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН. Крім того, звернула увагу суду на те, що діями відповідача порушено права та законні інтереси позивача, тому останній має право відповідно до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод звертатись до суду за захистом свої цивільних прав та законних інтересів у зазначений в позовній заяві спосіб. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони грунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини. Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено обов'язки та відповідальність споживачів енергії. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною енергією. Відповідно до ст. 27 вказаного Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Також дана стаття виокремлює серед правопорушень пошкодження приладів обліку. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (далі Правила). Згідно з п. 1.1 ПКЕЕН регулюються взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Споживач електричної енергії відповідно до п. 1.2 ПКЕЕН це юридична або фізична особа, що використовує електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору. Відповідно до п. 5.1 ПКЕЕН договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Судом встановлено, що 05.09.2008року між позивачем [PERSON] та відповідачем ПАТ «Київенерго» укладено договір про постачання електричної енергії № 51179, в приміщенні, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Межигірська,25, для потреб підприємницької діяльності (а.с. 16-25). Облік електроенергії здійснювався лічильником типу № НІК 2303 АП2Т (6) 0197672. Відповідно до п. 4.2.3 договору, споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562 , за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. Згідно з п. 3.2, 3.3 ПКЕЕН відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають. Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акту про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Згідно з п. 10.2 ПКЕЕН споживач зобов'язаний, зокрема оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору, а також забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу- виробника відповідних засобів обліку. Відповідно до п. 6.40 ПКЕЕН у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією населенням, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782 12656. Зокрема, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень (п. 6.41 ПКЕЕН). В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві та підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акту, які зазначаються в акті, а також викласти, мотиви своєї відмови від його підписання. Однак представник споживача не надав жодних пояснень стосовно змісту акту та виявлених порушень і просто відмовився від підпису. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці. Відповідно до п. 6.42 ПКЕЕН на підставі акту порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Судом встановлено, що під час проведення технічної перевірки 22.09.2017 року, за адресою: м. Київ, вул. Межигірська, 25, працівниками ПАТ «Київенерго» виявлено порушення ПКЕЕН - пошкодження пломб Держспоживстандарту та електропередавальної організації на розрахунковому засобі обліку електроенергії № 0197672 (пломби Держспоживстандарту - фальсифіковані; пломби електропередавальної організації мають сліди повторного пошкодження), про що було складено відповідний акт № 04301 про порушення (а.с. 7-8), та відповідно до п. 9 вказаного акту лічильник знято для проведення експертизи. Позивач [PERSON] погодився з порушеннями зазначеними в акті про порушення, про що свідчить його підпис у ньому (а.с. 8). Будь-яких зауважень та пояснень щодо акту ним не висловлено. Згодом, працівниками ПАТ «Київенерго» було проведено додаткову перевірку виявлених порушень, яка підтвердила наявність порушення ПКЕЕН. Так, в акті проведення експертизи № 1166 від 04.10.2017 року представниками ПАТ «КИЇВЕНЕРЕО» підтверджено невідповідність, а саме фальсифікацію (підробку) пломб Держспоживстандарту внаслідок чого було отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника (а.с. 14). Крім того, за результатами технічного огляду приладу обліку електричної енергії встановлено, що корпус лічильника не пошкоджено, пломби Держспоживстандарту та виробника фальсифіковано, пломба енергопостачальної організації (ЕПО) № 6237941 пошкоджено (а.с.15). Оскільки за збереження пломб згідно з ПКЕЕН несе відповідальність саме споживач, було проведено засідання комісії з розгляду актів про порушення. Під час засідання комісії 14.11.2017 року складено протокол № 1870, відповідно до якого комісією встановлено правомірність складання у відповідності до вимог ПКЕЕН акту про порушення № 04301 від 22.09.2017 року та вирішила нарахування провести згідно з п. п. 2.5, 2.4 та за формулою 2.4. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН (ПКЕЕН) (а.с. 9-10). Період нарахування було взято за шість місяців, що передували даті складання акту про порушення, а саме з 23.03.2017 року по 22.09.2017 року. Відповідно до пп. 2 п.2.1.Методики, остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, як пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів. Згідно з п.2.4. Методики, у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ, зазначених у підпунктах 1 - 4, 6 пункту 2.1 Методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок), щодо яких виявлено порушення, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення. У разі, коли вартість електричної енергії відповідно до виставлених за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення, менша вартості електричної енергії, оплаченої за період порушення, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості оплаченої електричної енергії. В інших випадках споживачу виписується рахунок на всю розраховану суму. Відповідно до п. 2.5 Методики: у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу Wдоб, кВт/год) визначається за формулою 2.4: W доб= Р х tДОб х Кв, де: Р потужність (кВт), визначена згідно підпункту «б» п. 2.5 Методики, як потужність, зачислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акту про порушення ПКЕЕН струмоприймачів на максимальну потужність (п. 3 акту, середнє з трьох фаз 3,1333 кВт); tДОб -тривалість роботи обладнання протягом доби, що при тризмінній роботі споживача становить 24 години, Кв (Кв.і) - коефіцієнт використання струмоприймачів (додаток 1 до Методики). За умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Кв = 0,5. Кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Дпер., день), визначається за формулою: Дпер =Дпор+Дусун, де: Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Дпор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки (від 21.09.2016р.); Дусун кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Дусун має бути зазначено в акті про порушення. Тому відповідачем здійснено розрахунок обсягу недораховоної електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, на загальну суму 10 498 грн. 76 коп. за період з 23.03.2017 року по 22.09.2017 (а.с. 11). У зв'язку з чим, доводи позивача, що відповідачем розрахунок мав би здійснюватися відповідно до п. 3.3. Методики за період останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення з 15.09.2017 року по 22.09.2017 року, не знайшли свого документального підтвердження під час судового розгляду справи. Тому, посилання позивача щодо неправильного застосування пункту Методики та розрахунку є безпідставним. Доводи позивача про відсутність доказів, які б підтверджували факт передання на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів, суд не бере до уваги як безпідставні, оскільки спростовуються матеріалами справи, зокрема актом технічної перевірки № 0304000122 від 07.04.2009 року та відомістю про контрольний огляд засобу обліку від 17.07.2013 року, що підписані позивачем [PERSON] Крім того, позовні вимоги про визнання недійсним та скасування акту про порушення від 22 вересня 2017 р. № 04301 задоволенню не підлягають, виходячи з такого. Так, оспорюваний позивачем акт про порушення ПКЕЕН № 04301 від 22.09.2017 р. не є правочином в розумінні ст. 202 ЦК Україні, які відповідно до вимог цивільного законодавства можуть оспорені як недійсні, з наступним скасуванням, та по суті є документом, який засвідчує факт певної події, в даному випадку, порушення ПКЕЕН, а тому, не може бути визнаний таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства. Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна сторона має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб ( ст. 16 ЦК України). З урахуванням положень статей 15, 16 ЦК України не є належним способом захисту судом цивільних прав та інтересів особи пред'явлення позову про визнання акту про порушення правил користування електричною енергією незаконним, зокрема, і у справах про стягнення збитків, завданих позаобліковим споживанням електричної енергії. Зазначений акт є лише фіксацією порушення, що було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання зазначених вище Правил. Згідно зі ст. 76 ЦПК такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 89 ЦПК (постанова Верховного Суду України від 6 червня 2011 р. у справі № 6-4цс11). Положеннями ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може грунтуватися на припущеннях. Разом з тим, позивачем суду не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження позовних вимог, зокрема, що діями відповідача порушені його права та інтереси, а тому суд вважає відсутніми підстави для задоволення позовних вимог. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір компенсується за рахунок держави, витрати на правову допомогу позивачу не відшкодовуються. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed