Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-09 00:00:00

У лютому 2015 року позивачі звернулися до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідачів про стягнення шкоди, завданої наслідок залиття квартири. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачі є співвласниками квартири [ADDRESS] 08 грудня 2014 року сталося залиття квартири. Відповідно до акту про залиття причиною залиття квартири позивачів визначено як несправність фільтру грубого очищення холодного водопостачання, встановленого в квартирі відповідачів. Внаслідок залиття квартира, що належить позивачам, зазнала значних ушкоджень, плями на стінах, стелі та відшарування шпалер утворилися в усіх приміщеннях квартири загального та жилого призначення. У зв'язку з наведеним позивачам була завдана моральна шкода, яку останні оцінили у 5000 грн. Моральна шкода позивачів полягає, як зазначено у позові, у порушенні звичайного ритму життя, постійній нервовій напрузі, моральних стражданнях, пов'язаних з неможливістю повноцінного відпочинку та проживання у квартирі. За таких обставин, позивачі просили стягнути солідарно з відповідачів матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, у загальній сумі 36593 грн. в рівних частках на користь кожного з позивачів, моральну шкоду у розмірі 5000 грн. на користь кожного з позивачів, а також вирішити питання про розподіл судових витрат, до складу яких включили судовий збір у сумі 940 грн., витрати на проведення судової експертизи у сумі 5490 грн., витрати на правову допомогу у розмірі 7500 грн. (а.с. 220-221) Позивач [PERSON] та представник позивачів у судовому засіданні підтримали позовні вимоги, просили суд задовольнити позов у повному обсязі. Представник відповідачів у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, зазначила, що матеріалами справи не доведено вину відповідачів у завданні матеріальної шкоди квартирі позивачів. Відповідачі не були ознайомлені з актом про залиття квартири, такий акт не може вважатися належним доказом, оскільки не встановлює причинно-наслідковий зв'язок між пошкодженнями приміщень квартири та залиттям. Третя особа явку свого представника у судове засідання не забезпечила, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Заслухавши пояснення осіб, які брали участь у розгляді справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд встановив наступне. Квартира [ADDRESS] перебуває у спільній власності позивачів [PERSON], [PERSON], [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 19 листопада 1993 року, договором міни від 11 жовтня 1996 року та договором дарування від 11 жовтня 1996 року. [PERSON] змінила своє прізвище на [PERSON] після реєстрації шлюбу. (а.с. 6, 32, 33) Позивачі зареєстровані та проживають у вказаній квартирі, про що свідчить довідка КП «Житлосервіс «Приозерне» від 14 січня 2015 року, форма № 3. Відповідно до технічного паспорту квартира [ADDRESS] складається з трьох кімнат, жилою площею 44,2 кв.м., кухні, ванної кімнати, вбиральні, коридору та вбудованої шафи. Загальна площа квартири становить 68,9 кв.м. з урахуванням балкону. 08 грудня 2014 року в будинку [ADDRESS] трапилось залиття. В результаті аварії в квартирі пошкоджено коридор: стеля - шпалери 10,0 кв.м., стіни - шпалери 32,8 кв.м.; кухня: стіни - шпалери, 7,9 кв.м., стеля - шпалери, 8,1 кв.м.; кімната, площею 14,1 кв.м.: стеля - шпалери 14,1 кв.м., стіни - шпалери 35,5 кв.м.; кімната, площею 14,0 кв.м. - відшарування шпалер, площею 1,0 кв.м.; кімната, площею 16,1 кв.м.: на стіні відшарування шпалер, площею 1,0 кв.м.; туалет: стеля - шпалери, площею 0,8 кв.м. В туалеті, ванній кімнаті та кухні відсутнє світло. Причиною залиття квартири зазначено, що у вище розташованій квартирі № 112 в туалеті лопнув фільтр грубого очищення перед квартирним лічильником холодного водопостачання, який встановлено після відсікаючого крану на квартирну розводку. Такі фактичні обставини встановлені в акті про залиття, що трапилось на системі холодного водопостачання, складеному комісією ЖЕКу-504 та затвердженому 18 грудня 2014 року начальником ЖЕКу-504. (а.с. 14) Положеннями ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. За правилами ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 2 ст.1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст.22 ЦК України. Так, статтею 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Матеріалами справи підтверджено, що позивачі є співвласниками квартири, пошкодженої внаслідок залиття. В акті про залиття, складеному комісією ЖЕКу, причиною залиття квартири позивачів вказано несправність фільтра грубого очищення холодного водопостачання, розташованого в квартирі [ADDRESS]. Відповідно до свідоцтва про право власності від 09 лютого 2011 року квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності відповідачам [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] в рівних частках. (а.с. 73-74) Відповідачі заперечували свою вину у спричиненні матеріальних збитків позивачам внаслідок залиття квартири, однак жодних доказів на підтвердження своїх тверджень не долучили до матеріалів справи. Перед вирішенням питання про призначення у справі будівельно-технічної експертизи за клопотанням позивачів судом була оголошена перерва у розгляді справи для підготовки клопотання про призначення у справі судової експертизи зі сторони відповідачів, проте такого клопотання на адресу суду не надійшло. (а.с. 147, 171-172) Приймаючи до уваги те, що у справах про відшкодування шкоди згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України обов'язок доведення відсутності вини несе відповідач, суд доходить висновку, що вина відповідачів у нанесенні матеріальних збитків, пов'язаних з залиттям квартири позивачів, є доведеною та підтверджується належними доказами. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 26 лютого 2016 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу за клопотанням позивачів. Відповідно до висновку експерта Незалежного інституту судових експертиз [PERSON] від 20 квітня 2016 року розмір матеріальних збитків (вартість ремонтно-будівельних робіт), завданих внаслідок залиття квартири [ADDRESS] станом та в цінах на час проведення експертизи, складає 36593,00 грн. Заперечуючи проти висновку експерта, представник відповідачів просила призначити у справі повторну судову експертизу в порядку, передбаченому ч. 2 ст. 150 ЦПК України. Суд не погодився з доводами представника відповідача з огляду на наступне. У висновку експерта зазначено, що у коридорі квартири пошкоджено проводку. (а.с. 197) Такий висновок експерта не суперечить матеріалам справи, оскільки в акті про залиття квартири вказано, що у туалеті, ванній кімнаті та кухні відсутнє світло, що має на увазі пошкодженні електричної проводки. При складанні акту про залиття квартири комісія здійснює поверхневе обстеження та зазначає перелік видимих ушкоджень, обсяги робіт. Відтак, пошкодження проводки в коридорі, як було встановлено експертом, спричинило відсутність світла у туалеті, ванній кімнаті та кухні, оскільки за планом квартири вказані приміщення поєднанні загальним коридором та знаходяться поряд. Крім того, представник відповідача послалася на те, що у висновку експерта не зазначено, які саме інструменти чи прилади використовувалися експертом при проведенні дослідження. Відповідно до п. 4.15 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, у дослідницькій частині висновку експерта описуються процес дослідження та його результати, а також дається обґрунтування висновків з поставлених питань. Дослідницька частина повинна включати: відомості про стан об'єктів дослідження, застосовані методи (методики) дослідження, умови їх застосовування; посилання на ілюстрації, додатки та необхідні роз'яснення до них; експертну оцінку результатів дослідження. Опис процесу застосовування інструментальних методів дослідження та проведення експертних експериментів можуть обмежуватись викладенням кінцевих результатів. У висновку експерта описані пошкодження, їхнє місце розташування та обсяги. За таких підстав, висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 20 квітня 2016 року № 8602 відповідає вимогам чинного законодавства України, зокрема зазначеній Інструкції. Крім того, клопотання експерта про проведення натурного обстеження квартири із зазначенням дати та часу проведення обстеження було також надіслано на адресу відповідачів, які у свою чергу не скористалися своїм правом бути присутніми при проведення обстеження квартири позивачів, явку свого представника не забезпечили. Інших доказів на спростування розміру матеріальних збитків, визначених експертом, відповідачі до матеріалів справи не долучили. Таким чином, суд вирішує стягнути солідарно з відповідачів на користь позивачів матеріальні збитки у загальній сумі 36593,00 грн. в рівних частках. За приписами ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна, тощо. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Внаслідок залиття квартири позивачам була завдана моральна шкода, що виразилася у душевних стражданнях, переживаннях, необхідності докласти додаткових зусиль для організації свого життя. Матеріалами справи підтверджено, що внаслідок залиття квартири були пошкоджені усі приміщення квартири, залиття трапилося в зимній період, що істотно відобразилося на придатності квартири для проживання та процесі її відновлення. Розмір завданої моральної шкоди позивачами оцінений у загальному розмірі 15000 грн. З урахуванням принципів розумності та справедливості суд вважає за доцільне зменшити розмір моральної шкоди, визначений позивачами, до 3000 грн. Відтак, суд доходить висновку про часткове задоволенні позову [PERSON], [PERSON], [PERSON] про стягнення шкоди, завданої наслідок залиття квартири, вирішує стягнути солідарно з відповідачів на користь позивачів матеріальні збитки у загальній сумі 36593,00 грн. та 1000 грн. на відшкодування моральної шкоди на користь кожного з позивачів. У задоволенні решти позовних вимог суд вирішує відмовити з підстав, наведених вище. Відповідно до ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать витрати на правову допомогу, витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз, тощо. Згідно з ст. 84 ЦПК України витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється З Законом України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах». Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Розмір витрат на правову допомогу, визначений позивачем, відповідає положенням Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах». Приймаючи до уваги те, що суд вирішив частково відмовити у задоволенні вимог про відшкодування моральної шкоди, суд присуджує до стягнення з відповідачів на користь позивачів судовий збір за немайнову вимогу пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Судові витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи та наданням правової допомоги, суд вирішує стягнути у повному обсязі.

Outcome: partial