Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-25 00:00:00

У лютому 2016 року [PERSON] звернувся в суд із зазначеним позовом. Посилаючись на статті 1166, 1167 ЦК України, він просив стягнути з [PERSON] та [PERSON] солідарно на його користь майнову шкоду в сумі 11\~128,30 грн. та 4\~000,00 грн. моральної шкоди. В судовому засіданні [PERSON] позов підтримав. Він та його представник [PERSON] суду пояснили, що 1 вересня 2015 року на території гаражного кооперативу «Дніпро-1», розташованого по вул. 40-річчя Жовтня у м. Кременчуці, у гаражі № 32, власником якого є позивач, сталася пожежа. Винуватими у пожежі [PERSON] вважав власника сусіднього гаража № 31 [PERSON], який замовив проведення зварювальних робіт особі без відповідної кваліфікації та був відсутній під час їх виконання, а також [PERSON], який виконуючи зварювальні роботи без відповідної освіти та навичок, порушив правила пожежної безпеки. Внаслідок таких неправомірних і спільних, на думку позивача, дій відповідачів йому була завдана майнова шкода у вигляді пошкодження конструктивних елементів металевого гаражу на суму 8\~827,00 грн., та пошкодження мотоцикла Ява-350 на суму 2 301,30 грн. Окрім того, позивач просив про відшкодування моральної шкоди, яка полягала у душевних переживаннях з приводу пошкодження належного йому майна, незручностях, повязаних із неможливістю користуватися гаражем та мотоциклом. Грошовий еквівалент моральної шкоди [PERSON] оцінив у 4\~000,00 грн. [PERSON] позов визнав частково і не заперечував про стягнення з нього відшкодування у загальній сумі 5\~000,00 грн. Розмір майнової шкоди, визначеної експертним дослідженням, вважав завищеним, хоча правом заявити клопотання про призначення експертизи скористатися відмовився. Пояснив суду, що освіти зварювальника не має, але працював чотири роки помічником зварювальника і має необхідні практичні навички. Не заперечував, що порушив правила пожежної безпеки, що стало причиною пожежі, а також пояснив, що конкретної вказівки від [PERSON] приваритися від металевого паркану до сусіднього гаража не отримував. [PERSON] проти позову заперечував. Суду пояснив, що він був власником гаража № 31 в гаражному кооперативі «Дніпро-1» по вул. 40-річчя Жовтня в м. Кременчуці та замовляв [PERSON] зварити металевий мангал, навіс над ним та перегородку між металевим парканом та своїм гаражем. Вказівки [PERSON] приварити перегородку до сусіднього гаражу не давав. Працював з [PERSON] на одному підприємстві, знав, що той виконує зварювальні роботи, тому вважав, що [PERSON] має відповідну освіту та достатні практичні навички. [PERSON] вважав, що діяв правомірно, а причинно-наслідковий зв»язок між його діями та негативними наслідками відсутній. Суд, вислухавши пояснення учасників судового розгляду та дослідивши надані ними докази, встановив такі фактичні обставини справи: [PERSON] є членом гаражного кооперативу «Дніпро-1» по вул. 40-річчя Жовтня у м. Кременчуці та власником металевого гаражу № 32. Сусідній гараж № 31 належав відповідачу [PERSON] 1 вересня 2015 року відповідач [PERSON] на замовлення [PERSON] проводив зварювальні роботи, зокрема, приварював металеву перегородку від паркану до гаражу [PERSON] без відома та дозволу останнього, попередньо не переконавшись, що у гаражі немає легкозаймистих матеріалів. В результаті у гаражі № 32 виникла пожежа, від якої постраждали конструктивні елементи утеплення із пінопласту, дерев»яного каркасу, обшивки із ДВП, електропроводки, освітлювальних приладів та фарбувального шару стін та даху з середини гаража. Було пошкоджено конструктивні елементи кріплення воріт (петлі), фарбувальні та гідроізоляційні шари зовні гаража. Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 7-16 від 4 лютого 2016 року, яке виконано по заяві [PERSON], вартість відновлювального ремонту гаражу становить 8\~827,00 грн. (а.с. 9-23). Під час пожежі було пошкоджено також мотоцикл Ява-350. Вартість його ремонту експерт-автотоваровед [PERSON] визначив у 2\~301,30 грн. (а.с. 25-40). Ймовірною причиною пожежі, як зазначено у звіті інспектора ДСНС [PERSON] (а.с. 132-133), могло стати порушення правил пожежної безпеки під час зварювальних робіт [PERSON] До адміністративної відповідальності за порушення правил пожежної безпеки відповідачі не притягувалися. Вирішуючи спір, суд виходить із такого: відповідно до положень\~ст. 1166 ЦК України\~підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв'язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Згідно з ч. 2\~ст. 1166 ЦК України\~особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно пункту 1 роздіду VII Правил пожежної безпеки в Україні, затв. Наказом №1417 Міністра внутрішніх справ України, зареєстр. в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за № 252/26697, …проведення зварювальних та інших вогневих робіт на постійних та тимчасових місцях дозволяється лише після вжиття заходів, які виключають можливість виникнення пожежі: очищення робочого місця від горючих матеріалів, захисту горючих конструкцій, забезпечення первинними засобами пожежогасіння (вогнегасником, ящиком з піском та лопатою) і т.і. У п. 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~судам роз'яснено, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до норм\~ЦК України\~шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. При цьому у п. 5 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» роз'яснено, що відповідно до ч. 1\~ст. 1187 ЦК України\~джерелом підвищеної небезпеки належить визнавати будь-яку діяльність, здійснення якої створює підвищену небезпеку завдання шкоди через неможливість контролю за нею людини, а також\~діяльність, пов'язану з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних,\~вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Оскільки зазначена норма не містить вичерпного переліку видів джерел підвищеної небезпеки (видів підвищеної небезпечної діяльності), суд, беручи до уваги особливі властивості предметів, речовин або інших об'єктів, що використовуються в процесі діяльності, має право визнати джерелом підвищеної небезпеки також й іншу діяльність. До цих особливих властивостей слід відносити створення підвищеної ймовірності завдання шкоди через неможливість повного контролю за ними з боку людей. Проведення зварювальних робіт створює підвищену ймовірність завдання шкоди через неможливість повного контролю людиною роботи зварювального апарату, а якщо ця діяльність пов'язана із джерелом підвищеної небезпеки, то відповідальність наступає без вини (ч. 5\~ст. 1187 ЦК України). Така правова позиція висловлена в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 13 липня 2016 року, справа №431/2151/15-ц. За встановлених обставин суд приходить до висновку про те, що пожежа сталася внаслідок неправомірних дій відповідача [PERSON], які знаходяться у прямому причинному зв»язку із негативними наслідками у вигляді шкоди. Безпосереднього причинного зв»язку між шкодою та діями власника гаража № 31 [PERSON] не встановлено. [PERSON] небезпідставно вважав, що [PERSON] має освіту та професійні навички зварювальника, сам участі у зварювальних роботах не приймав та прямої вказівки приваритися до чужого металевого гаража [PERSON] не давав. З цих підстав у задоволенні позову до [PERSON] суд відмовляє. Позовні вимоги до [PERSON] в частині стягнення майнової шкоди суд задовольняє повністю, оскільки з розміром збитків, заподіяних пошкодженням мотоцикла, відповідач погодився, а заперечуючи висновок дослідження про розмір шкоди, завданої пошкодженням конструктивних елементів гаражу № 32, доказів про менший розмір шкоди суду не надав, правом заявити клопотання про призначення експертизи не скористався. Моральну шкоду, яка полягала у душевних переживаннях позивача, пов»язаних із пошкодженням належного йому майна, суд оцінює у 1\~000,00 грн. Зменшуючи розмір шкоди, суд враховує, що позивач [PERSON] живе та працює поза межами м. Кременчука, із-за чого гаражем та мотоциклом користується час від часу, а також суд зважує на необережність вини заподіювача шкоди. З [PERSON] на користь [PERSON] слід стягнути судові витрати: 1 250,00 грн. витрат на оцінку майна, 1 500,00 грн. витрат на правову допомогу, 220,00 грн. витрат на посвідчення довіреності та 551,20 грн. судового збору, а всього 3\~521,20 грн. На підставі викладеного, відповідно до статей 215-218 ЦПК України, - суд

Outcome: partial