Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-11 00:00:00

У провадженні Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до Стеблівської селищної ради Черкаської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. З позовної заяви вбачається, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , після чого відкрилася спадщина, до складу якої входять чотири земельні ділянки. Позивач зазначає, що вона є єдиним спадкоємцем після померлої матері, а спадкова справа після смерті останньої не заводилася. Брат позивача, щодо якого мати складала заповіт на певне майно - [PERSON] - помер [INFO] . З огляду на наявність заповіту на імя покійного брата позивач у якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача просила залучити дружину покійного брата [PERSON] . Після смерті своєї матері позивач не зверталася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки вважала, що спадщину прийняла, оскільки мама уклала спадковий договір на її користь щодо іншого майна. Про наявність заповіту щодо земельних ділянок позивач дізналася випадково, а після звернення з заявою отримала відмову приватного нотаріуса у прийнятті цієї заяви через пропуск 6-місячного строку. Крім того, позивач звертає увагу що після смерті матері на території країни було введено низку карантинних обмежувальних заходів, які фактично унеможливили отримання інформації про наявність заповіту та вчасне подання заяви про прийняття спадщини. [PERSON] уважає, що строк пропущено з поважних причин, у зв`язку з чим просить визначити їй додатковий місячний строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті матері. Про дату, час та місце розгляду справи учасники були повідомленні належним чином, проте не з`явилися. Від позивача надійшла заява, у якій вона просить справу розглядати без її участі, на задоволенні позовних вимог наполягає (а.с. 41). Відповідач у письмово поданій до матеріалів справи заяві просив справу розглядати без участі представника, а рішення ухвалити відповідно до приписів чинного законодавства (а.с. 38). Від третьої особи надійшла заява, у якій вона просить справу розглядати без її участі. Зі змісту заяви вбачається, що проти задоволення позовних вимог не заперечує (а.с. 40). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ураховуючи, що сторони скористались своїм правом, врегульованим ч. 3 ст. 211 ЦПК України, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в судовому засіданні на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд дійшов наступного. [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] (а.с. 7). Зі свідоцтва про народження [NUMBER] від 07.05.1964 вбачається, що батьками [PERSON] , [INFO] , були [PERSON] та [PERSON] (а.с. 8). З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00030698544 вбачається, що 10.09.1983 було укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Після укладення шлюбу дружина змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 9). З огляду на викладене суд дійшов висновку, що позивач [PERSON] була дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . З довідки виконавчого комітету Стеблівської селищної ради від 23.04.2021 № 240 вбачається, що [PERSON] , [INFO] , на день смерті [INFO] була зареєстрована та одиноко проживала в [ADDRESS] . Крім неї у будинку ніхто не був зареєстрований та не проживав (а.с. 11). Мати позивача [PERSON] 23.07.2007 уклала з позивачем [PERSON] спадковий договір, за умовами якого після своєї смерті передає у власність позивача житловий будинок [ADDRESS] . Указаний договір був зареєстрований у Спадковому реєстрі, що вбачається з відповідного витягу № 10451398 (а.с.12-13). Разом з тим, мати позивача [PERSON] 10.05.2019 склала заповіт, за умовами якого заповідала синові [PERSON] належну їй земельну ділянку (пай) площею 1,5959 га (а.с. 10). [PERSON] , 1958 р.н., одружився 06.03.1982 з [PERSON] , яка після укладення шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] », що вбачається зі свідоцтва про одруження серії [NUMBER] (а.с. 15). [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що вбачається зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] ( а.с. 14). З листа приватного нотаріуса Корсунь-Шевченківського районного нотаріального округу Грищенко С.Г. від 30.06.2021 № 303/01-16 вбачається, що строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] становить 6 місяців з 27.02.2020 до 27.08.2020. Нотаріус повідомила, що відсутні підстави для відкриття спадкової справи у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини та повідомила про можливість визначення у судовому порядку додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 18). Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За приписами ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, тобто у день смерті спадкодавця. З матеріалів справи вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася (а.с. 18). Відповідно до приписів чинного законодавства спадкова справа заводиться тільки у разі звернення спадкоємців з заявами про прийняття спадщини. Таким чином, матеріалами справи доведено, що після смерті [PERSON] спадкоємці як за законом, так і за заповітом, з заявами про прийняття спадщини не зверталися. Згідно з положеннями ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як зазначено у позові, у шестимісячний строк позивач не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вважала себе такою, що прийняла спадщину за законом, оскільки виконала умови спадкового договору, укладеного на її користь. Крім того, позивач зазначає, що не знала про наявність заповіту, складеного на її ім`я, а також не мала можливість отримати цю інформації та вчинити необхідні дії через встановлені у державі карантинні обмеження. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Мати позивача померла [INFO] . Якраз у цей час світом стала ширитися коронавірусна інфекція COVID-19. З 12.03.2020 постановою Уряду в Україні було введено карантин, яким запроваджено низку заходів та обмежень, направлених на протидію поширенню коронавірусної інфекції COVID-19. У зв`язку зі збільшенням кількості захворювань 25.03.2020 Уряд запровадив по всій країні надзвичайну ситуацію. Було закрито або обмежено роботу низки закладів, громадян закликали дотримуватися ізоляції та утриматися від відвідин установ. Також було припинено міжміське й міжобласне автомобільне, залізничне та авіасполучення, уведені обмеження щодо користування транспортом міського сполучення. 02.04.2020 КМУ ухвалив постанову про посилення «карантинних» обмежень. Таким чином, з 06.04.2020 в Україні карантин став жорсткішим, зокрема заборонили ходити вулицями більш як по двоє та перебувати в громадських місцях без масок чи респіраторів. Станом на 27.08.2020, тобто на останній день строку подання заяви про прийняття спадщини від померлої [PERSON] , карантинні обмеження в Україні продовжували діяти. Ураховуючи введений в країни режим надзвичайної ситуації, суд дійшов висновку, що позивач об`єктивно була позбавлена можливості отримати інформацію про наявність на її ім`я заповіту, а також можливості подати заяву про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк. Указана обставина свідчить про поважність пропуску позивачем строків звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що [PERSON] своєчасно не прийняла спадщину з поважних причин, а тому, беручи до уваги, що відповідач та третя особа проти задоволення позову не заперечували, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, [PERSON] можна визначити додатковий строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , строком один місяць з дня набрання рішенням законної сили. З огляду на викладене позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved