Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-14 00:00:00

У лютому [PERSON], яка проживає за адресою: [ADDRESS], звернулася до відповідача Яворовецької сільської ради Красилівського району, місцезнаходження якої: Хмельницька область, Красилівський район, с.Яворівці, вул. Комарова, 1-А, з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. На обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON]. Після смерті матері залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 1,4426 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Яворовецької сільської ради Красилівського району. На момент смерті спадкодавець [PERSON] проживала разом з нею у [ADDRESS]. Згідно довідки, виданої Мирненською сільською радою від 18.10.2017 № 10 спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] є вона - донька [PERSON]. Спадщину по смерті [PERSON] у встановлений законодавством строк у період з [INFO] по 31 вересня 2013 року, вона прийняла. Щодо прийняття спадщини та її реєстрації після смерті її матері [PERSON], вона не зверталася ні до нотаріальної контори, ні до сільської ради у шестимісячний строк. Встановлений строк для прийняття спадщини пропущено нею з поважних причин. Це зумовлено тим, що увесь цей час вона думала, що прийняла спадщину після смерті [PERSON], незважаючи на те, що вона проживає та зареєстрована в [ADDRESS], а мати проживала та була зареєстрована в [ADDRESS], хоча за життя її матері вона постійно допомагала їй. Після смерті вона повністю організувала її похорони та на даний час доглядає за могилою, житловим будинком. У зв'язку з погіршенням свого стану здоров'я та відсутністю коштів вона не могла своєчасно звернутись до нотаріуса щодо оформлення спадщини. Так, як вона виявляє велике бажання оформити право власності на спадкове майно, являється спадкодавцем по закону, тому просить суд продовжити їй строк для прийняття спадщини. Законодавець чітко визначив строк для прийняття спадщини у шість місяців, проте суб'єктивні та об'єктивні чинники стали причиною пропущеного нею встановленого строку для прийняття спадщини. Просить визначити їй додатковий строк у один місяць, необхідний для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], яка померла [INFO]. Ухвалою Красилівського районного суду від 14.02.2018 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в зазначеній справі та призначено підготовче судове засідання. Позивач у підготовче судове засідання надіслала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує. Представник відповідач у підготовче судове засідання також надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності та про повне визнання позовних вимог. Статтею 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з'ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Відповідно до чч. 1-3 ст. 200 ЦПК України в підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження в справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Частинами 1, 2, 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження в справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення в зв'язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз'яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в порядку, передбаченому ст. 206 ЦПК України, оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Outcome: approved