overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-02 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до Бериславського районного суду Херсонської області із заявою про встановлення факту смерті, заінтересована особа: Бериславський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області . Зважаючи на складність у викладенні повного змісту рішення суду, пов`язаного з потребою у обґрунтуванні доводів сторін, на що може бути витрачений значний час, суд вважає за доцільне в даному судовому засіданні проголосити його вступну та резолютивну частини, що у повній мірі узгоджується з вимогами, викладеними в ст.268 ЦПК України. На підставі викладеного, в межах заявлених вимог, з урахуванням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-13 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до Менського районного суду Чернігівської області з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Свій позов мотивує тим, що з відповідачем перебуває у шлюбі, який зареєстровано 16.07.2005 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Менського районного управління юстиції у Чернігівській області, актовий запис № 34. Шлюбні відносини припинились, спільне господарство не ведеться, позивач вважає подальше сумісне життя і збереження сім`ї неможливим. Просить розірвати шлюб та залишити їй після розірвання шлюбу прізвище « [PERSON] ». Позивач у судове засідання, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, у матеріалах справи міститься її заява, в якій вона просить справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримує. Відповідач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився. Через канцелярію суду подав заяву, в якій просить справу розглянути без його участі, позовні вимоги визнає. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослiдивши письмові докази, суд вважає, що позов пiдлягає задоволенню з наступних пiдстав. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 16.07.2005 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Менського районного управління юстиції у Чернігівській області, актовий запис № 34 (а.с. 3). Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається. Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право на припинення шлюбних відносин. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Дослідивши матеpiали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки причини розпаду сім`ї, на якi посилається позивач, являються поважними, між сторонами шлюбні стосунки фактично припинились і перебування їх у шлюбі носить формальний характер, примирення між подружжям не можливе і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-09 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, вимоги якого обґрунтовує тим, що 09.09.2000 року Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області між сторонами у справі був зареєстрований шлюб, про що зроблено актовий запис №203. На думку позивача подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим, тому просить суд розірвати шлюб. Ухвалою судді від 09.12.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 14.01.2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. У судове засідання позивач не з`явилася. До суду подала заяву у якій підтримала позовні вимоги, наполягала на їх задоволенні та просила справу слухати без її участі. Відповідач у судове засідання не з`явився. Причини неявки суду не повідомляв. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Дослідивши письмові матеріали справи суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що 09 вересня 2000 року між [PERSON] та [PERSON] Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області був зареєстрований шлюб. Вказана обставина підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу [NUMBER] , виданого повторно 26 вересня 2019 року. Після реєстрації шлюбу прізвище у подружжя - [PERSON] та [PERSON] відповідно (а.с.4). Відповідно до ч.1 ст.110 та ч.2 ст.112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд задовольняє його і постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що позивач не бажає жити однією сім`єю та відновлювати відносини. Викладене свідчить про те, що подальше існування шлюбу порушуватиме права та інтереси позивача. Ці обставини є самостійною та достатньою підставою для розірвання шлюбу. Докази, які б спростовували обґрунтованість цього висновку, в матеріалах справи відсутні. Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON] .

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-13 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, вимоги якого обґрунтовує тим, що 10 січня 2001 року Завітненською сільською радою Ківерцівського району Волинської області був зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON], про що зроблений актовий запис №2. На думку позивача подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим, тому просить суд розірвати шлюб. У судове засідання позивач не зявився, просив суд розглянути дану позовну заяву без його участі. Також вказала, що позов підтримує у повному обсязі та просила його задовольнити. Відповідач у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомляв. Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що 10 січня 2001 року Завітненською сільською радою Ківерцівського району Волинської області був укладений шлюб між [PERSON] та [PERSON], про що зроблений актовий запис №2, що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії І-ЕГ №042536. Після одруження прізвища у подружжя [PERSON] та [PERSON] відповідно (а.с.6). За час перебування у шлюбі подружжя спільних дітей не має. Відповідно до ч.1 ст.110 та ч.2 ст.112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. Суд задовольняє його і постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Судом встановлено, що позивач не бажає жити однією сімєю та відновлювати відносини. Викладене свідчить про те, що подальше існування шлюбу порушуватиме права та інтереси сторін. Ці обставини є самостійною та достатньою підставою для розірвання шлюбу. Докази, які б спростовували обґрунтованість цього висновку, в матеріалах справи відсутні.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-14 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, вимоги якого обґрунтовує тим, що 30.04.2010 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київській області був зареєстрований шлюб, про що зроблено актовий запис №152. На думку позивачки подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим, тому просить суд розірвати шлюб. У судове засідання позивачка не з`явилася. До суду подала заяву у якій вона підтримала позовні вимоги, наполягала на їх задоволенні та просила справу слухати без її участі. Відповідач у судове засідання не з`явився. На адресу суду надійшла заява у якій [PERSON] вказав, що позов визнає, не заперечує проти задоволення позовних вимог, просив справу розглядати без його участі. Дослідивши письмові матеріали справи суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що 30 квітня 2010 року між [PERSON] та [PERSON] відділом реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції Київської області був зареєстрований шлюб, про що зроблений актовий запис №152. Вказана обставина підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . Після одруження прізвище у подружжя [PERSON] (а.с.7). Відповідно до ч.1 ст.110 та ч.2 ст.112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд задовольняє його і постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що позивач та відповідач не бажають жити однією сім`єю та відновлювати відносини. Викладене свідчить про те, що подальше існування шлюбу порушуватиме права та інтереси сторін. Ці обставини є самостійною та достатньою підставою для розірвання шлюбу. Докази, які б спростовували обґрунтованість цього висновку, в матеріалах справи відсутні. Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-01 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до суду з заявою, в якій зазначає, що що її матір з 2015 року перебуває на обліку у КУ «Обласна клінічна психіатрична лікарня ЗОР», згідно з довідки до акту МСЕК від 18.06.2015 р. [PERSON] визнана інвалідом 1 «б» групи» безстроково. Згідно висновку № 2100 лікарської комісії КУ «Обласна клінічна психіатрична лікарня ЗОР» [PERSON] , [INFO] потребує постійного стороннього догляду. Посилаючись на ці обставини, [PERSON] просить суд визнати її матір [PERSON] , [INFO] недієздатною та призначити її опікуном. В судове засідання [PERSON] не з*явилась, подала заяву в якій заявлені вимоги підтримала в повному обсязі, з підстав викладених в заяві, просила заяву задовольнити. Представник органу опіки та піклування просив розглядати заяву без його участі, вимоги задовольнити з урахуванням висновку експертизи та подання органу опіки про призначення опікуном [PERSON] . Всебічно вивчивши обставини справи, заслухавши учасників процесу,вивчивши усі надані письмові докази у сукупності, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню на підставі встановлених фактичних обставин справи та відповідних їм правовідносин. Відповідно до ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона страждає психічним розладом,який суттєвим чином впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Судом встановлено, що [PERSON] , виявляє ознаки психічного розладу у вигляді судинної деменції. Внаслідок чого, вона не може розуміти значення своїх дій і керувати ними, що підтверджено висновком судово-психіатричної експертизи № 141 від 20.03.2020 р.,проведеної експертною комісією Обласної психіатричної експертизи. [PERSON] за станом здоров*я потребує постійного стороннього догляду. Відповідно до ст.ст.60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Ст. 63 ЦК передбачено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Судом встановлено, що [PERSON] є донькою [PERSON] ,має можливість за станом здоров*я,матеріальним станом та соціальним положенням виконувати обов`язки опікуна, передбачені законом підстави, які б перешкоджали йому виконувати обов`язки опікуна, судом не встановлено. Згідно подання органу опіки та піклування, [PERSON] є донькою [PERSON] , здійснює догляд та займається її лікуванням,вирішує всі побутові питання за неї, може бути призначена її опікуном. Аналізуючи наведене,суд дійшов висновку, що заявлені вимоги є законними та підтверджені письмовими доказами, тому заява підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-27 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 25 січня 2018 року в справі за позовом Національного технічного університету України «Київський політехнічний університет» імені І.Сікорського до [PERSON] та [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 8 560 грн. за Договором №5-2014/с ФЛ про надання освітніх послуг. В обґрунтування своїх вимог заявниця посилалася на те, що не була належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи та не отримувала викликів до суду оскільки була зареєстрована та проживала за іншою адресою від тієї, яка вказана у позовній заяві. Таким чином, про ухвалення заочного рішення дізналися лише у листопаді 2019 року після відкриття виконавчого провадження. Крім того, вказувала про належну оплату наданих освітніх послуг та перерахування вказаної суми на рахунок навчального закладу. Заявниця підтримала подану заяву вказуючи про непорозуміння з приводу зарахування суми оплачених коштів. Представник Національного технічного університету України «Київський політехнічний університет» імені І.Сікорського заперечила проти задоволення заяви вказуючи про те, що кошти про сплату яких зазначає [PERSON] на рахунки навчального закладу не надходили. [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд питання за його відсутності. За ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Як вбачається з матеріалів заяви, [PERSON] на час розгляду справи та ухвалення заочного рішення дійсно не була зареєстрована в квартирі [ADDRESS] та проживала за іншою адресою. Таким чином, в матеріалах справи підтвердження вручення відповідачеві судової повістки та повторного виклику в судове засідання, а отже належного повідомлення про час та місце розгляду справи відсутні. Також, [PERSON] посилається і долучає до матеріалів заяви копію квитанції від 21.08.2014 року про здійснення оплати 8 560 грн. за Договором №5-2014/с ФЛ про надання освітніх послуг, про існування якої не було повідомлено позивачем у справі. На думку відповідача ці обставини при їх належній оцінці в сукупності з іншими доказами які є у справі, вказують на те, що при повторному розгляді справи рішення суду буде іншим. Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що є підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-12 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до суду з заявою про скасування судового наказу виданого 11.10.2018 року Оболонським районним судом м. Києва, про стягнення із заявника на користь ТОВ «Управ-Дом» заборгованості із відшкодування власником витрат по утриманню та обслуговуванню нерухомого майна у розмірі 15 888,15 грн., три відсотки річних від простроченої суми у розмірі 512,07 грн., інфляційні втрати у розмірі 1 535,85 коп. та 176,20 грн. - сплаченого судового збору. Боржник [PERSON] у поданій заяві просить скасувати виданий судовий наказ, вказуючи на безпідставність заявлених стягувачем вимог, наявність спору про право та відсутності підтвердження про вручення судового наказу боржнику. Крім того, [PERSON] подала клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу. Положеннями ч. 3 ст. 171 ЦПК України передбачено, що в разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про скасування судового наказу. Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Згідно із ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви. Частиною 1 ст. 127 ЦПК України установлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. [PERSON] ,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-12 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування позову зазначила, що перебуває з відповідачем у шлюбі з 18 липня 1993 року. Спільне життя у сторін не склалося, сім`я розпалася, шлюб існує лише формально, сторони проживають окремо, спільне господарство не ведеться. Позивач вважає подальше спільне проживання та збереження шлюбу неможливим, а тому і звернулася із вказаним позовом до суду. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, у своїй позовній заяві просить справу розглядати за її відсутності. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, у поданій до суду письмовій заяві просить справу розглядати за його відсутності, зазначивши, що проти розірвання шлюбу не заперечує. Згідно вимог ч. 2\~ст.\~247\~ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, з`ясувавши позиції сторін, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому Волиця-Польовою сільською радою Теофіпольського району Хмельницькій області 18 липня 1993 року за актовим записом № 7, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу. Сім`я розпалася, намірів на відновлення сімейних стосунків сторони не мають. Враховуючи наведені обставини, суд вважає неможливим збереження шлюбу, а також, що продовження спільного життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому шлюб підлягає розірванню. Судові витрати у виді сплаченого судового збору в сумі 768 грн. 40 коп. відповідно до ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі ст.ст. 105, 110, 112 Сімейного кодексу України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-27 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування позову зазначила, що перебуває у шлюбі з відповідачем з 25.12.1999 року. Під час шлюбу у сторін народилось двоє дітей повнолітню [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Посилаючись на\~те,\~що сім`я\~фактично розпалася\~у на\~початку 2019\~року,\~сторони тривалий\~час проживають\~окремо,\~спільного господарства\~не ведуть,між ними було втрачено почуття любові та взаємоповаги, збереження сім`ї неможливе, позивач просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем. Ухвалою від 25.11.2019 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі. У підготовче судове засідання позивач не з*явилася, [PERSON] подала заяву про розгляд справи без участі позивача, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідач у підготовче судове засідання не з*явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав в повному обсязі. Відповідно до частин 3 та 4 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно з частиною 1 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, у зв`язку з чим судом ухвалено рішення про задоволення позову відповідно до частини 4 статті 200, частини 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України. Оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-27 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування позову зазначила, що перебуває у шлюбі з відповідачем з 26.05.2012 року. Від шлюбу сторони мають сина [PERSON] , [INFO] . Посилаючись на\~те,\~що сім`я\~фактично розпалася,\~сторони тривалий\~час проживають\~окремо,\~спільного господарства\~не ведуть,між ними було втрачено почуття любові та взаємоповаги, збереження сім`ї неможливе, позивач просить суд розірвати шлюб, укладений між ним та відповідачем. Ухвалою від 25.11.2019 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі. У підготовче судове засідання позивач не з*явилася, [PERSON] подала заяву про розгляд справи без участі позивача, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідач у підготовче судове засідання не з*явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав в повному обсязі. Відповідно до частин 3 та 4 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно з частиною 1 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, у зв`язку з чим судом ухвалено рішення про задоволення позову відповідно до частини 4 статті 200, частини 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України. Оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: approved