Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-25 00:00:00

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває вищевказана цивільна справа. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 12.11.2019 заяву [PERSON] про забезпечення позову у цивільній справі № 756/14848/19 за позовом [PERSON] до Акціонерного товариства «УКРСОЦБАНК», Державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» Алієва Гусейна Азіза Огли, третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації, про захист права власності шляхом скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування запису про право власності задоволено частково. Накладено арешт на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Відповідач АТ «УКРСОЦБАНК» через свого представника звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову у вказаній цивільній справі, яке обґрунтовував тим, що забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: [ADDRESS] призводить до неможливості реалізувати відповідачем свого права власності на належне майно та спричиняє значних збитків, оскільки між АТ «УКРСОЦБАНК» та ТОВ «ДАТА МАЙНІНГ ГРУП» укладено договір оренди житлового приміщення, за яким останній повинен сплачувати на користь відповідача орендну плату у розмірі 10 000,00 грн щомісячно. На думку АТ «УКРСОЦБАНК», суд зобов`язаний застосовувати до [PERSON] зустрічне забезпечення у вигляді внесення ним на депозитний рахунок суду 120 000,00 грн. Дослідивши письмові матеріали справи та матеріали поданої заяви, суд вважає, що у задоволенні заяви відповідача про зустрічне забезпечення позову необхідно відмовити з огляду на таке. Відповідно до ч. 1, 2, 8, 9, 10 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення. Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення. Статтею 124 Конституції України задекларовано принцип обов`язковості судових рішень, який з урахуванням положень ст. 2, 18, 154 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення. При цьому, відповідно до ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, тільки у випадку забезпечення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Згідно п. 43 Рішення у справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак, це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак і до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. За ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. Зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача. Обґрунтуванням заяви про зустрічне забезпечення відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України є те, що накладення арешту на квартиру за адресою: [ADDRESS] призводить до неможливості реалізувати відповідачем свого права власності на належне майно. Накладення ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 12.11.2019 арешту на квартиру спрямоване на запобігання можливих ускладнень при виконанні рішення суду у випадку задоволення позову, оскільки відповідач АТ «УКРСОЦБАНК» може відчужити майно на користь третіх осіб. Накладений арешт жодним чином не надає право позивачу користуватися квартирою, що належить відповідачу, а відтак зустрічне забезпечення позову в даному випадку не може слугувати гарантією відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Також відсутні обґрунтування застосування зустрічного забезпечення у розмірі 120 000,00 грн та відповідне співставлення з накладеним судом арештом. Відповідачем не доведено, яким чином накладений арешт спричиняє значні збитки та призводить до неможливості реалізувати ним свого права власності на належне майно. Дослідивши письмові матеріали справи, враховуючи вищенаведене та вимоги ЦПК України щодо зустрічного забезпечення позову, суд вважає, що у зустрічному забезпеченні позову в даній справі слід відмовити.

Outcome: dismissed