Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-04 00:00:00

У лютому 2021 року керівник Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа на стороні позивача Кетрисанівська сільська рада, про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням внаслідок незаконної вирубки дерев. Позовна заява мотивована тим, що вироком Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 14.03.2019 року, який набрав законної сили 23.07.2019 року, затверджено угоду про визнання винуватості та визнано винним [PERSON] та [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.246 КК України, за незаконну порубку дерев у захисних лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду. Також, згідно вироку Устинівського районного суду Кіровоградської області від 11.12.2019 року, який набрав законної сили 13.01.2020 року, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.246 КК України, за незаконну порубку дерев у захисних лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду. Розмір завданої злочином шкоди визначено в сумі 19740 грн. 83 коп. У зв`язку з вищевикладеним, посилаючись на ч.1 ст.1166 ЦК України, прокурор просив стягнути солідарно з відповідачів на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області шкоду завдану державі кримінальним правопорушенням в розмірі 19740 грн. 83 коп., зарахувавши кошти до спеціального фонду Державного бюджету України, спеціальних фондів місцевих бюджетів Кіровоградської обласної ради та Кетрисанівської сільської ради. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 18 лютого 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін (а.с.80-81). В судовому засіданні представник Бобринецького відділу Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області Третьякова О.В. позов підтримав з підстав, викладених в позовній заяві. Представник Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, від Новоукраїнської окружної прокуратури за підписом першого заступника керівника Новоукраїської окружної прокуратури Дульдієр Ю. засобами електронного зв`язку до суду надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності (а.с.124). Представник позивача Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.116). Представник третьої особи Кетрисанівської сільської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.120). Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с.121-123). Згідно заяв від 02.04.2021 року просять судові засідання проводити без їх участі, не заперечують проти задоволення позовних вимог (а.с.104, 106, 108). Частиною ч.ч. 1, 4 ст.206 ЦПК України передбачено, що позивач може\~відмовитися від\~позову,\~а відповідач\~-\~визнати позов\~на будь-якій\~стадії провадження\~у справі,\~зазначивши про\~це в\~заяві по\~суті справи\~або в\~окремій письмовій\~заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки відповідачі визнали позов, про що подали до суду окремі письмові заяви (а.с.104, 106, 108), і визнання відповідачами позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд повно і всебічно дослідивши письмові докази у справі виходячи з принципів диспозитивності та змагальності цивільного судочинства вбачає наявність законних підстав для прийняття визнання відповідачами позову. Суд, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши зібрані в судовому засіданні докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що вироком Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 14 березня 2019 року по справі №383/130/19, який ухвалою Кропивницького\~апеляційного суду\~від 23\~липня 2019\~рокускасованого в частині стосовно [PERSON] , затверджено угоди про визнання винуватості від 14.03.2019 року по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12018120110000502 від 16.11.2018 року укладені між прокурором прокуратури Бобринецького відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області Болгаровим Владиславом Сергійовичем і обвинуваченими [PERSON] та [PERSON] (а.с.12-18). Згідно вказаного вироку суду [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.246 КК України, і призначено їм узгоджене сторонами покарання у виді обмеження волі на три роки із звільненням на підставі ст.75 КК України від відбування покарання з випробуванням один рік, а саме в тому, що 16 листопада 2018 року, близько 10 години 00 хвилин [PERSON] та [PERSON] здійснили незаконну вирубку до ступеню припинення росту двох деревин роду «Акація» з діаметром дерев у корі біля шийки кореня відповідних розмірів: 55 см. та 35 см. в полезахисній лісовій смузі, площа якої становить понад 0,1 га, що розташована на ділянці місцевості між с. Солонцюватка та с. Трудолюбівка, чим спричинили шкоду навколишньому природному середовищу в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області в розмірі 19740 грн. 83 коп. Вироком Устинівського районного суду Кіровоградської області від 11 грудня 2019 року по справі №383/130/19 [PERSON] визнано винним і призначено покарання по ч.2 ст.246 КК України до позбавлення волі на три роки, із застосуванням ст.75 КК України звільнено від відбування покарання з іспитовим строком на один рік з покладенням обов`язків відповідно п.п. 1, 2 ч.1 ст.76 КК України: повідомляти органи пробації про зміну місця проживання, роботи, періодично з`являтися для реєстрації в органи пробації (а.с.19-20). Згідно вказаного вироку суду [PERSON] визнано винним в тому, що він 16 листопада 2018 року, близько 10 години 00 хвилин,\~за попередньою\~змовою з\~ [PERSON] та\~ [PERSON] здійснили\~незаконну вирубку\~до ступеню\~припинення росту\~двох деревин\~роду «Акація»\~з діаметром дерев у корі біля шийки кореня відповідних розмірів: 55 см. та 35 см. в полезахисній лісовій смузі, площа якої становить понад 0,1 га, що розташована на ділянці місцевості між с. Солонцюватка та с. Трудолюбівка, чим спричинили шкоду навколишньому природному середовищу в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області на суму 19740 грн. 83 коп. Статтею 66 Конституції України встановлено обов`язок кожної особи не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно з ч.2 ст.24 ЛК України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників (ч.1, п.1 ч.2 ст.105 ЛК України). Статтею 107 ЛК України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Вина [PERSON] ,\~ [PERSON] узавданні майнової шкоди внаслідок незаконної порубки дерев у захисних лісових насадженнях встановлена вироком Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 14 березня 2019 року, який набрав законної сили 23\~липня 2019\~року,\~а вина\~ [PERSON] узавданні майнової шкоди внаслідок незаконної порубки дерев у захисних лісових насадженнях встановлена вироком Устинівського районного суду Кіровоградської області від 11 грудня 2019 року, який набрав законної сили 13 січня 2020 року. При цьому, як вбачається зі змісту вироків питання про відшкодування спричиненої шкоди у сумі 19740 грн. 83 коп. вирішено не було. Згідно ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Крім того, факт незаконної порубки дерев відповідачами [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] підтверджується долученими до позову копіями матеріалів кримінального провадження №12018120110000502, а саме: висновком експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 10 грудня 2018 року №4969/18-27, згідно якого загальний розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного спилювання двох сироростучих дерев породи акація на території полезахисної лісосмуги, яка розташована між с. Солонцюватка та с. Трудолюбівка Бобринецького району Кіровоградської області становить 19740 грн. 83 коп. (а.с.21-30); протоколу огляду місця події від 16 листопада 2018 року та фототаблицею до протоколу, а саме ділянки місцевості між населеними пунктами с. Солонцюватка та с. Трудолюбівка Бобринецького району, яка являє собою полезахисну лісосмугу (а.с.31-43); протоколів проведення слідчих експериментів від 18 грудня 2018 року та фототаблицями до протоколів, проведених за участю підозрюваних [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в ході проведення яких підозрювані розповіли про обставини порубки ними 16 листопада 2018 року близько 10 години 00 хвилин дерев роду «Акація» в лісосмузі, що розташована між с. Солонцюватка та с. Трудолюбівка Бобринецького району (а.с.44-58). Згідно ч.1 ст.1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Таким чином, діями відповідачів внаслідок вчинення злочину державі було завдано шкоду на загальну суму 19740 грн. 83 коп., яка підлягає солідарному стягненню з відповідачів. Згідно пункту 7 частини 3 статті 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Пунктом 4 частини першої статті 69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Згідно ч.2 ст.16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Враховуючи викладене вище, визнання позову відповідачами, які прийняті судом, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих та достатніх підстав для задоволення позову та стягнення солідарно з відповідачів на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області 19740 грн. 83 коп. шкоди завданої державі кримінальним правопорушенням, зарахувавши кошти до спеціального фонду Державного бюджету України, спеціальних фондів місцевих бюджетів Кіровоградської обласної ради та Кетрисанівської сільської ради.

Outcome: approved