Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-21 00:00:00

У лютому 2021 року [PERSON] звернувся до Бориспільського міськрайонного суду з позовною заявою, у якій просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що за час свого життя [PERSON] склала заповіт, за яким вона все належне їй майно заповіла [PERSON] . Однак, державним нотаріусом 04 лютого 2021 року йому було надано письмову відповідь та було роз`яснено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, проте позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, в зв`язку з чим йому необхідно звернутися до суду. Позивач зазначив, що він у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся з відповідною заявою внаслідок юридичної необізнаності, у зв`язку з чим просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді від 24 лютого 2021 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі (а.с.18). Ухвалою суду від 03 вересня 2021 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.58). В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив суд їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився. До суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду (а.с.55). Третя особа в судове засідання не з`явилася. До суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову не заперечує. Суд заслухавши представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] . Дана обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 02 лютого 2006 року (а.с.3). За час свого життя, а саме 21 жовтня 1999 року [PERSON] склала заповіт, що посвідчений секретарем Мирненської сільської ради народних депутатів та зареєстрований в реєстрі за №58 (а.с.6 зворот). Як вбачається зі змісту цього одностороннього правочину, [PERSON] заповіла все своє майно, де б воно не було і з чого б не складалось, і взагалі, все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла своєму сину [PERSON] (а.с.6). З довідки виданої Мирненською сільською радою №02-31/575 від 21 листопада 2019 року вбачається, що [PERSON] проживав без реєстрації за адресою: [ADDRESS] разом з померлою матір`ю [PERSON] по день її смерті [INFO] та вели спільне господарство (а.с.33). З витягу зі Спадкового реєстру №63374118 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася (а.с.34). Державним нотаріусом Бориспільської районної державної нотаріальної контори - Скрипкою А.О. позивачу на його усне звернення надано письмову відповідь від 04 лютого 2021 року №134/01-16 та повідомлено про те, що станом на 04 лютого 2021 року в їхній нотаріальній конторі спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] не заводилася. Зазначено, що у встановлений законом строк він не подав заяву про прийняття спадщини, відповідно до п.1 ст. 1272 Цивільного кодексу України, та вважається таким що не прийняв спадщину (а.с.35). Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті, про що зазначено в статті 1233 ЦК України. Згідно\~ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до\~ст.\~1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269\~ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до\~ст. 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81\~ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач дійсно пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, а тому йому слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини строком в 3 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Крім того, відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Встановлено, що [PERSON] має обґрунтовані сподівання на набуття права власності на спадкове майно. Відмова позивачу у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини призведе до невиправданого втручання у право [PERSON] на набуття та володіння спадковим майном. Ця обставина свідчитиме про пряме порушення ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Суд вважає, що запобігання такого порушення є додатковою підставою для задоволення позову.

Outcome: approved