Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-26 00:00:00

У лютому 2021 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Крижопільської селищної ради про стягнення заборгованості по заробітній платі, зобов`язання сплатити єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування\~позовних вимог\~вказує,\~що з 23 жовтня 2014 року по даний час працює техпрацівником дошкільного навчального закладу «Ромашка» с. Голубече Крижопільського району Вінницької області на 0,5 посадового окладу. 12 вересня 2014 року 32 сесією 6 скликання Голубецької сільської ради прийнято рішення № 770-32/2014 «Про ліквідацію ДНЗ «Ромашка» с. Голубече шляхом утворення комунального закладу ясла-садок комбінованого типу «Калина» Голубецької сільської ради». Постановою Крижопільського районного суду Вінницької області від 15 квітня 2015 року (справа № 134/194/15-а), яку ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2015 року залишено без змін, вищевказане рішення визнано протиправним та скасовано. 29 травня 2015 року Голубецькою сільською радою на 39 сесії 6 скликання прийнято рішення «Про ліквідацію дошкільного навчального закладу «Ромашка» с. Голубече Крижопільського району Вінницької області». Постановою Крижопільського районного суду Вінницької області від 14 квітня 2016 року (справа № 134/1365/15-а) дане рішення визнано протиправним і скасовано. Вказаною постановою суду також зобов`язано відповідача відновити роботу дошкільного навчального закладу «Ромашка» с. Голубече Крижопільського району Вінницької області. На теперішній час роботу закладу не відновлено. З приводу стягнення заборгованості по заробітній платі з Голубецької сільської ради позивачка неодноразово зверталася до суду. Рішенням Крижопільського районного суду Вінницької області від 19 квітня 2019 року (справа № 134/331/19) з Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області стягнуто заборгованість по заробітній платі станом на 19 квітня 2019 року, а рішенням від 14 серпня 2020 року (справа № 134/1124/20) станом на 14 липня 2020 року. Крім того, Верховний Суд у постановах від 12 грудня 2018 року (справа № 134/1579/15-ц) та від 24 грудня 2019 року (справа № 134/336/19) за позовами завідуючої ДНЗ «Ромашка» с. Голубече [PERSON] до Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області про стягнення заборгованості по заробітній платі, вказав, що суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, правильно визначив, що заробітну плату необхідно стягувати із засновника ДНЗ «Ромашка» - Голубецької сільської ради. З 15 липня 2020 року і по даний час заробітну плату позивачці не виплачено, тому вона змушена звернутися з даним позовом. Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій» від 17 листопада 2020 року № 1009-ІХ, Голубецьку сільську раду було реорганізовано у зв`язку з чим вона увійшла до складу Крижопільської громади. Отже, правонаступником усіх прав і обов`язків Голубецької сільської ради є Крижопільська селищна рада. Для розрахунку заборгованості по заробітній платі з 15 липня 2020 року позивачкою застосовано розмір мінімальної заробітної плати, визначений Законами України «Про Державний бюджет України» на 2020 та 2021 роки. Так, з 1 січня 2020 року розмір мінімальної заробітної плати на місяць складав 4723 гривні, з 1 вересня 2020 року - 5000 гривень, з 1 січня 2021 року - 6000 гривень. Згідно з розрахунком заборгованість складає: з 15.07.2020 по 31.07.2020 - 1295 грн., з 01.08.2019 по 31.08.2020 - 2361,50 грн., з 01.09.2020 по 31.12.2020 (5000 x 0,5 x 4) - 10000 грн., з 01.01.2021 по 31.01.2021 - 3000 грн., з 01.02.2021 по 19.02.2021 - 2036 грн., а всього 18692,50 грн. Також позивачка вказує, що внаслідок порушення її конституційного права на оплату праці, невиплати заробітної плати протягом тривалого періоду, що призвело до порушення звичного укладу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для утримання себе та своєї сім`ї, принизило її, завдало моральних страждань, які виразилися в переживаннях, пов`язаних із необхідністю неодноразових звернень до суду за захистом свого порушеного права, вона зазнала втрат немайнового характеру, тобто їй завдано моральну шкоду, яку вона оцінює в розмірі 20000 гривень. Крім того, за весь час затримки по виплаті їй заробітної плати за неї як найманого працівника не сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування відповідно до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», який нараховується на суми заробітної плати, що призвело до втрати нею страхового стажу. В зв`язку з цим просить зобов`язати відповідача сплатити за неї як найманого працівника на відповідний рахунок Державної податкової служби за місцем обліку єдиний соціальний внесок на суми заробітної плати, яка стягується за період з липня 2020 року по лютий 2021 року. Враховуючи те, що сума заборгованості по заробітній платі визначається, виходячи з місячної мінімальної заробітної плати, встановленої Законами України «Про Державний бюджет України» на 2020 і 2021 роки, то єдиний соціальний внесок має бути нараховано та сплачено у наступних розмірах: за липень 2020 року (22 % х 4723 грн.) - 1039,06 грн., за серпень 2020 року (22 % х 4723 грн.) - 1039,06 грн., за вересень 2020 року (22 % х 5000 грн.) - 1100,00 грн., за жовтень 2020 року (22 % х 5000 грн.) - 1100,00 грн., за листопад 2020 року (22 % х 5000 грн.) - 1100,00 грн., за грудень 2020 року (22 % х 5000 грн.) - 1100,00 грн., за січень 2021 року (22 % х 6000 грн.) - 1320,00 грн., за лютий 2021 року (22 % х 6000 грн.) - 1320,00 грн. Окрім того, позивачка просить стягнути з відповідача понесені нею витрати на правничу допомогу в розмірі 6000 гривень. Ухвалою судді Крижопільського районного суду від 24 лютого 2021 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 10 березня 2021 року до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити в задоволенні позову у повному обсязі за безпідставністю. При цьому вказує, що обставини, раніше встановлені судами, на які посилається позивачка, як на підставу своїх позовних вимог, не є преюдиційними щодо Крижопільської селищної ради, оскільки вона не була стороною у цих спорах. Станом на дату подання позову Голубецька сільська рада існує як юридична особа та має необхідні ознаки правосуб`єктності. В свою чергу Крижопільська селищна рада не є засновником ДНЗ «Ромашка», відповідно не володіє правами засновника та не несе відповідальності за діяльність даного закладу. Згідно ст. ст. 94, 95 КЗпП України заробітна плата це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства, установи, організації і максимальним розміром не обмежується. Однак, позивачка не надала жодних даних за спірний період щодо кількості відпрацьованих днів (годин), умов роботи, результатів праці, перебування у відпустці чи на лікарняному, а також не надала належних доказів щодо перебування в трудових відносинах з ДНЗ «Ромашка» протягом спірного періоду, а саме: наказу на призначення, повної копії трудової книжки, наказів на відпустку тощо. За таких умов неможливо зробити вірний розрахунок заробітної плати, а отже неможливо розрахувати суму єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, що є похідною вимогою від вимоги про стягнення суми заробітної плати. Також позивачкою не надано жодних доказів на підтвердження моральних страждань чи доказів, які могли б підтвердити їх ступінь, не зазначено як саме порушився її звичний уклад життя. Хоча позивачка посилається на минулі позови до Голубецької сільської ради, по яких на її користь вже було стягнуто моральну шкоду, однак не обґрунтовує чому моральна шкода має повторно стягуватися вже з Крижопільської селищної ради. Щодо заявлених позивачкою витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 6000 гривень, то таку суму вважає неспівмірною зі складністю справи, складністю виконаних адвокатом робіт та часом, витраченим на виконання таких робіт. 17 березня 2021 року до суду від представника позивачки адвоката Глушкової О.І. надійшла відповідь на відзив, в якій вказано, що твердження представника відповідача про те, що на даний час Голубецька сільська рада, яка є засновником ДНЗ «Ромашка», існує як юридична особа та має необхідні ознаки правосуб`єктності, не відповідає дійсності. Так, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Голубецька сільська рада (код 04328772) перебуває в стані припинення на підставі рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи в результаті її реорганізації від 28 грудня 2020 року. На офіційному сайті Голубецької сільської ради розміщена інформація про те, що згідно Закону України 3651-д (Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій») орган місцевого самоврядування «Голубецька сільська рада» (код ЄДРПОУ 04328772) був реорганізований і увійшов до складу Крижопільської громади. Вищевказаний Закон встановлює ряд положень щодо реорганізації сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України, зокрема: у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі розформовані територіальні громади); сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади. 19 лютого 2021 року працівники ДНЗ «Ромашка» с. Голубече, в тому числі позивачка [PERSON] , звернулися із колективною заявою до Крижопільської селищної ради щодо розгляду на сесії питання про відновлення роботи та фінансування ДНЗ «Ромашка», в чому їм було незаконно відмовлено. Крім того, завідуюча ДНЗ «Ромашка» [PERSON] неодноразово зверталася до Крижопільської селищної ради з приводу відновлення роботи закладу та відновлення трудових прав працівників, на що отримувала відмови. При цьому, замість того, щоб вирішити питання щодо відновлення роботи закладу, допуску працівників до роботи, відповідач безпідставно вимагає від завідуючої передати печатку ДНЗ «Ромашка» Крижопільській селищній раді, в зв`язку з чим навіть звернувся до поліції. Вказане свідчить про умисні дії відповідача щодо невиконання своїх обов`язків по відношенню до ДНЗ «Ромашка» с. Голубече та його працівників, як правонаступника усіх прав і обов`язків Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області. Робота ДНЗ «Ромашка» фактично не відновлена, частину його приміщень займає інший заклад ДНЗ «Сонечко» з юридичною адресою у с. Княжа Криниця. Згідно доповідної записки від 27.10.2014 року бухгалтера [PERSON] , яка наказом завідувача ДНЗ «Ромашка» у 2014 році була призначена відповідальною за ведення табеля обліку робочого часу, бухгалтерський облік в ДНЗ «Ромашка» ведеться в централізованій бухгалтерії Голубецької сільської ради і всі документи знаходяться в сільській раді. З приводу заперечення відповідачем розміру витрат на правничу допомогу вказує, що зважаючи на те, що відповідач ухиляється від виконання своїх обов`язків як правонаступника Голубецької сільської ради щодо відновлення роботи ДНЗ «Ромашка» с. Голубече та відновлення порушених трудових прав позивачки, тобто спір виник внаслідок неправильних дій відповідача, незалежно від результатів вирішення спору всі судові витрати по справі, які понесла позивачка, мають бути покладені на відповідача. 31 травня 2021 року до суду від представника позивачки адвоката Глушкової О.І. надійшла заява про перерахунок суми заборгованості по заробітній платі станом на 31 травня 2021 року. Згідно даної заяви, станом на 31 травня 2021 року сума заборгованості по заробітній платі позивачки [PERSON] складає: з 15.07.2020 по 31.07.2020 1295 грн. (4723 : 31 х 16 днів х 0,5 ставки), з 01.08.2020 по 31.08.2020 2361,50 грн. (4723 х 0,5 ставки), з 01.09.2020 по 31.12.2020 (5000 х 0,5 х 4) 10000 грн., з 01.01.2021 по 31.05.2021 (6000 х 0,5 ставки х 5) 15000 грн., а всього 28656,50 грн. При цьому, сума єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, яку відповідач зобов`язаний сплатити на відповідний рахунок Державної податкової служби за місцем обліку за [PERSON] з березня по травень 2021 року (22 % х 6000 грн.) складає щомісячно по 1320,00 грн. Враховуючи викладене, просить стягнути з відповідача на користь позивачки заборгованість по заробітній платі станом на 31 травня 2021 року в сумі 28656,50 грн. без урахування податків і зборів, а також 20000 грн. у відшкодування моральної шкоди; зобов`язати відповідача сплатити на відповідний рахунок Державної податкової служби за місцем обліку єдиний соціальний внесок за позивачку [PERSON] , який нараховується на суми заробітної плати за період з липня 2020 року по травень 2021 року в наступних розмірах: за липень 2020 року (22 % х 4723 грн.) - 1039,06 грн., за серпень 2020 року (22 % х 4723 грн.) - 1039,06 грн., за вересень 2020 року (22 % х 5000 грн.) - 1100,00 грн., за жовтень 2020 року (22 % х 5000 грн.) - 1100,00 грн., за листопад 2020 року (22 % х 5000 грн.) - 1100,00 грн., за грудень 2020 року (22 % х 5000 грн.) - 1100,00 грн., за січень 2021 року (22 % х 6000 грн.) - 1320,00 грн., за лютий 2021 року (22 % х 6000 грн.) - 1320,00 грн., за березень 2021 року (22 % х 6000 грн.) - 1320,00 грн., за квітень 2021 року (22 % х 6000 грн.) - 1320,00 грн., за травень 2021 року (22 % х 6000 грн.) - 1320,00 грн.; стягнути з відповідача на користь позивачки судові витрати по справі. За змістом п. 2 ч. 2, ч. 3\~ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття заяви про перерахунок суми заборгованості по заробітній платі станом на 31 травня 2021 року відсутні, оскільки вона подана після першого судового засідання у справі, яке відбулося 17 березня 2021 року. В даній заяві представник позивачки змінила вимоги до відповідача, які були зазначені в позові, а саме збільшила період, за який просила стягнути з відповідача заробітну плату та зобов`язати відповідача сплатити єдиний соціальний внесок за позивачку та відповідно збільшилися суми, які позивачка просила стягнути з відповідача. Крім того, 31 травня 2021 року від позивачки надійшли пояснення по справі, де вона вказала, що з листопада 2014 року по даний час її та інших працівників ДНЗ «Ромашка» с. Голубече фактично не допускають до виконання трудових обов`язків. Так, 12 вересня 2014 року Голубецькою сільської радою було прийнято рішення «Про ліквідацію ДНЗ «Ромашка» с. Голубече шляхом утворення комунального закладу ясла-садок «Калина». В ніч на 03 листопада 2014 року було замінено замки в приміщенні закладу і з того часу працівники не допускаються до виконання роботи. Незважаючи на рішення суду, роботу ДНЗ «Ромашка» не було відновлено, його приміщення фактично зайняті іншим дитячим садочком, а саме закладом дошкільної освіти «Сонечко», юридичною адресою якого згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є с. Княжа Криниця, куди також було переведено дітей, які до цього відвідували ДНЗ «Ромашка». За актами приймання-передачі від 05 березня 2021 року, які надав відповідач, до Крижопільської селищної ради фактично було передано майно ДНЗ «Ромашка» с. Голубече. 02 квітня 2021 року на 6 сесії 8 скликання Крижопільською селищною радою прийнято ряд рішень про прийняття до сфери управління дошкільних навчальних закладів населених пунктів, які ввійшли до складу Крижопільської територіальної громади. Однак, питання щодо ДНЗ «Ромашка» с. Голубече на розгляд сесії винесено не було. На адвокатський запит Крижопільський селищний голова повідомив, що до порядку денного 6 сесії 8 скликання Крижопільської селищної ради не включалися питання прийняття до сфери управління Крижопільської селищної ради закладів, у яких відсутні учні/вихованці і дане питання буде розглядатися після завершення процесу припинення юридичних осіб сільських рад засновників таких закладів, громад, які увійшли до Крижопільської територіальної громади. Таким чином, саме відповідач є правонаступником усіх прав та обов`язків Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області і зобов`язаний розглядати питання, що стосуються роботи та фінансування ДНЗ «Ромашка» с. Голубече, відновити права працівників закладу, допустити їх до роботи, виплатити заборгованість по заробітній платі та сплатити страхові внески за найманих працівників. Однак, відповідач недобросовісно користується своїми процесуальними правами, надає суду неправдиву інформацію, перекручує факти, хоча дійсні обставини справи йому достовірно відомі. Ухвалою Крижопільського районного суду від 31 травня 2021 року було відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про залучення до участі в справі в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Голубецьку сільську раду. В судовому засіданні позивачка та її представник адвокат Глушкова О.І. позовні вимоги підтримали за обставин, вказаних у позовній заяві та у відповіді на відзив. Представник позивачки вказала, що засновником ДНЗ «Ромашка» є Голубецька сільська рада, правонаступником якої є відповідач Крижопільська селищна рада. Робота ДНЗ «Ромашка» на даний час не відновлена. Оскільки заробітна плата позивачці [PERSON] не нараховувалася, тому при визначенні заборгованості, яка підлягає стягненню з відповідача, застосовувалася мінімальна заробітна плата. Через несплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, який нараховується на суми заробітної плати, позивачка втрачає страховий стаж. Моральна шкода полягає в тому, що позивачка зазнає моральних страждань через те, що відповідач не відновлює роботу ДНЗ «Ромашка» та не проводить належним чином оплату праці. Представник відповідача адвокат Панасюк В.Б. в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позову, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позов. Вказав, що Голубецька сільська рада, яка є засновником ДНЗ «Ромашка», не припинила свою діяльність як юридична особа та має керівника. У серпні 2019 року Голубецька сільська рада прийняла рішення про відновлення роботи ДНЗ «Ромашка», однак позивачка не ходить на роботу, хоча ніхто їй перешкод не чинить, тому відсутні підстави платити їй заробітну плату, оскільки заробітна плата виплачується лише за виконану роботу. Позивачка в період з липня 2021 року по лютий 2021 року на робочому місці не перебувала, що можна розцінювати як прогул. За таких обставин не підлягають задоволенню також вимоги щодо сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та стягнення моральної шкоди. Вважає, що позивачка обрала такий спосіб життя, коли можна не працювати та періодично стягувати заробітну плату. Рішення судів, на які посилається позивачка, не можуть враховуватися при розгляді даної справи, оскільки Крижопільська селищна рада не приймала участь у попередніх справах. Крім того, Голубецька сільська рада фінансувала заклади дошкільної освіти до 31.12.2018 року, з 01 січня 2019 року фінансування здійснювалося відділом освіти Крижопільської РДА. В судовому засіданні свідок [PERSON] дала показання про те, що вона працює завідуючою ДНЗ «Ромашка» с. Голубече та 23 жовтня 2014 року прийняла [PERSON] на посаду техпрацівника на 0,5 посадового окладу. Рішеннями Голубецької сільської ради спочатку в 2014 році, а потім в 2015 році ДНЗ «Ромашка» було ліквідовано, однак рішеннями суду вказані рішення Голубецької сільської ради скасовані та зобов`язано відновити роботу ДНЗ «Ромашка». На даний час заклад дошкільної освіти «Сонечко» використовує приміщення і харчоблок ДНЗ « [INFO] ». Її та інших працівників, серед яких позивачка [PERSON] , не допускають до робочого місця. Вона неодноразово зверталася до Крижопільської селищної ради з приводу відновлення роботи та фінансування ДНЗ «Ромашка», проте робота закладу так і не відновлена. Свідок [PERSON] надала для огляду в судовому засіданні оригінал наказу про прийняття на роботу [PERSON] від 23 жовтня 2014 року № 32 та трудову книжку [PERSON] . Вказала, що табель робочого часу не ведеться, оскільки немає відповідальної особи за його ведення. Раніше його вела бухгалтер [PERSON] , яка в 2014 році звільнилася. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з огляду на таке. Судом встановлено, що позивачку [PERSON] було прийнято на посаду техпрацівника дошкільного навчального закладу «Ромашка» на 0,5 посадового окладу з 23 жовтня 2014 року. 12 вересня 2014 року 32 сесією 6 скликання Голубецької сільської ради прийнято рішення № 770-32/2014 «Про ліквідацію ДНЗ «Ромашка» с. Голубече шляхом утворення комунального закладу ясла - садок комбінованого типу «Калина» Голубецької сільської ради. Постановою Крижопільського районного суду Вінницької області від 15 квітня 2015 року вказане рішення визнано протиправним та скасовано. Ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2015 року постанову суду залишено без змін.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Постановою Крижопільського районного суду Вінницької області від 14 квітня 2016 року рішення 39 сесії 6 скликання Голубецької сільської ради від 29 травня 2015 року «Про ліквідацію ДНЗ «Ромашка» с. Голубече визнано протиправним і скасовано. Дані обставини підтверджуються: копією наказу завідувача ДНЗ «Ромашка» від 23 жовтня 2014 року № 32 про прийняття [PERSON] , оригінал якого було оглянуто в судовому засіданні, копією трудової книжки [PERSON] серії [NUMBER] , в якій міститься запис від 23 жовтня 2014 року про прийняття [PERSON] на посаду техпрацівника дошкільного навчального закладу «Ромашка» на 0,5 посадового окладу, оригінал якої було оглянуто в судовому засіданні, рішенням Крижопільського районного суду Вінницької області від 19 квітня 2019 року, яке набрало законної сили 26 червня 2019 року, заочним рішенням Крижопільського районного суду Вінницької області від 14 серпня 2020 року, яке набрало законної сили 27 жовтня 2020 року. На час розгляду даної справи відновлення роботи ДНЗ «Ромашка» не відбулося. Посилання представника відповідача на те, що рішення № 431-31/2019 від 02 серпня 2019 року 31 сесії 7 скликання Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області про відновлення роботи та фінансування ДЗН «Ромашка» с. Голубече підтверджує відновлення роботи ДНЗ «Ромашка» є безпідставним. Представником відповідача надано суду архівну копію вказаного рішення, яка не підписана сільським головою [PERSON] . Крім того, з даного рішення вбачається, що у ньому йдеться не про відновлення роботи ДНЗ «Ромашка», а лише про внесення на розгляд 31 сесії Голубецької сільської ради 7 скликання 02 серпня 2019 року проекту рішення щодо відновлення роботи та фінансування ДНЗ «Ромашка». В повідомленні Крижопільського селищного голови від 05 лютого 2021 року № 02-08/159 вказано, що ДНЗ «Ромашка» с. Голубече перебуває в стані припинення з 03 червня 2015 року, Голубецькою сільською радою не приймалися рішення щодо забезпечення фінансування та відновлення роботи ДНЗ «Ромашка». 19 лютого 2021 року працівники ДНЗ «Ромашка», зокрема позивачка [PERSON] , звернулися до Крижопільської селищної ради із заявою, в якій просили розглянути питання щодо відновлення роботи та фінансування дошкільного навчального закладу «Ромашка» с. Голубече на черговій сесії Крижопільської селищної ради. Згідно повідомлення селищного голови Крижопільської селищної ради від 23 лютого 2021 року № 02-08/287, адресованого [PERSON] , питання щодо відновлення роботи та фінансування ДНЗ «Ромашка» с. Голубече не може бути включено до порядку денного сесії селищної ради, оскільки вона ( [PERSON] ) не є суб`єктом внесення пропозицій, на підставі яких формується проект порядку денного сесії ради. Суд вважає такими, що не заслуговують на увагу, доводи представника відповідача про те, що Голубецька сільська рада існує як юридична особа та має необхідні ознаки правосуб`єктності, тому Крижопільська селищна рада не є належним відповідачем по справі. Згідно п. 7-1\~розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України визначення адміністративних центрів територіальних громад та затвердження територій територіальних громад здійснює Кабінет Міністрів України. Відповідно до розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 707-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області»\~Голубецька територіальна громада увійшла до складу Крижопільської територіальної громади. Пунктом 6-1\~розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~встановлено, що: у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі - сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі - розформовані територіальні громади); після припинення повноважень сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами (далі - ради, що припиняються), їхні виконавчі комітети продовжують здійснювати свої повноваження до затвердження сільською, селищною, міською радою, обраною сформованою територіальною громадою (далі - новообрана рада), персонального складу її виконавчого комітету. Протягом зазначеного строку сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою, очолює такі виконавчі комітети та входить до їх персонального складу; після припинення повноважень сільського голови, який одноособово виконував функції виконавчого органу ради, що припиняється, відповідні функції одноособово виконує сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою, з дня набуття ним повноважень до затвердження новообраною радою персонального складу її виконавчого комітету; сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади; юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі сформованої територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків усіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами, з дня набуття повноважень новообраною радою; під нас проведення реорганізації юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад та/або їхніх виконавчих комітетів повноваження з управління справами таких юридичних осіб здійснює сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою; за поданням сільського, селищного, міського голови, обраного сформованою територіальною громадою, сільська, селищна, міська рада може утворювати комісії для забезпечення здійснення ним повноважень з управління справами юридичних осіб, що реорганізуються. Рішенням № 1 від 27 листопада 2020 року 1 сесії 8 скликання Крижопільської селищної ради про визнання повноваження Крижопільського селищного голови визнано обраним і зареєстрованим Крижопільським селищною головою [PERSON] . Також рішенням № 2 від 27 листопада 2020 року 1 сесії 8 скликання Крижопільської селищної ради про визнання повноважень депутатів Крижопільської селищної ради 8 скликання визнано повноваження депутатів, починаючи з 27 листопада 2020 року, згідно з додатком. Згідно рішення № 113 від 23 грудня 2020 року 3 сесії 8 скликання Крижопільської селищної ради про реорганізацію Голубецької сільської ради розпочато процедуру реорганізації юридичної особи Голубецької сільської ради (код ЄДРПОУ 04328772), місцезнаходження: вул. Т.Марцин, 1 с. Голубече Крижопільського району Вінницької області, шляхом приєднання до Крижопільської селищної ради (код ЄДРПОУ 04325940), місцезнаходження: вул. Героїв України, 59 смт. Крижопіль Вінницької області; утворено комісію з реорганізації Голубецької сільської ради; затверджено План заходів з реорганізації Голубецької сільської ради. В даному рішенні вказано, що Крижопільська селищна рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Голубецької сільської ради. Як вбачається з відповіді Крижопільського селищного голови від 12 травня 2021 року № 02-24/731 на запит адвоката Глушкової О.І. щодо прийняття до сфери управління Крижопільської селищної ради ДНЗ «Ромашка» с. Голубече, до порядку денного 6 сесії 8 скликання Крижопільської селищної ради не включались питання прийняття до сфери управління Крижопільської селищної ради закладів, в яких відсутні учні/вихованці. Питання прийняття до сфери управління закладів освіти, у яких відсутні учні/вихованці будуть розглядатися сесією Крижопільської селищної ради після завершення процесу припинення юридичних осіб сільських рад засновників таких закладів, громад які увійшли до Крижопільської територіальної громади. Відповідно до ч. ч. 4, 5\~ст. 82 ЦПК України\~обставини, встановлені рішенням\~суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої\~справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Преюдиційні факти\~- це факти, встановлені рішенням чи вироком суду, що набрали законної сили. Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і означається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які брали участь у розгляді справи, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини. Преюдиційні обставини є обов`язковими для суду, який розглядає справу навіть у тому випадку, коли він вважає, що вони встановлені неправильно. Таким чином, законодавець намагається забезпечити єдність судової практики та запобігти появі протилежних за змістом судових рішень. Доводи щодо того, що саме відділ освіти Крижопільської районної державної адміністрації зобов`язаний здійснювати фінансування ДНЗ «Ромашка» с. Голубече перевірялися судами під час розгляду справ № 134/579/15-ц та № 134/336/19 та було встановлено що заборгованість по заробітній платі має стягуватися саме з Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області, яка є засновником ДНЗ «Ромашка» с. Голубече та розпорядником коштів по заробітній платі працівників цього закладу, що узгоджується зі статутом ДНЗ «Ромашка» с. Голубече, Законом України «Про дошкільну освіту». В рішенні Крижопільського районного суду Вінницької області від 19 квітня 2019 року та в заочному рішенні Крижопільського районного суду Вінницької області від 14 серпня 2020 року, якими стягнуто з Голубецької сільської ради на користь [PERSON] заборгованість по заробітній платі відповідно за періоди з 27 вересня 2016 року по 19 квітня 2019 року та з 20 квітня 2019 року по 14 липня 2020 року, які набрали законної сили, вказано, що заборгованість по заробітній платі має стягуватися саме із засновника ДНЗ «Ромашка» - Голубецької сільської ради. Щодо вимог позивачки [PERSON] про стягнення заробітної плати, суд враховує наступне. Частиною 1\~ст. 1 Закону України «Про оплату праці»\~встановлено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Відповідно до\~статті 43 Конституції України\~кожен має право на працю; кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом; право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до частини першої\~статті 94 Кодексу законів про працю України\~заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану роботу. Згідно зі\~ст. 115 КЗпП України\~заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. У разі коли день виплати заробітної плати збігається з вихідним, святковим або неробочим днем, заробітна плата виплачується на передодні. Розмір заробітної плати за першу половину місяця визначається колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не менше оплати за фактично відпрацьований час з розрахунку тарифної ставки (посадового окладу) працівника. Заробітна плата працівникам за весь час щорічної відпустки виплачується не пізніше ніж за три дні до початку відпустки. Відповідно до\~статті 21 Закону України «Про оплату праці»\~працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору. У відповідності до\~ст. 15 Закону України «Про оплату праці»\~форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами. Відповідно до ст.\~3 Закону України «Про оплату праці» мінімальна заробітна плата - це встановлений законом мінімальний розмір оплати праці за виконану працівником місячну (годинну) норму праці. Мінімальна заробітна плата є державною соціальною гарантією, обов`язковою на всій території України для підприємств усіх форм власності і господарювання та фізичних осіб, які використовують працю найманих працівників, за будь-якою системою оплати праці. Розмір заробітної плати працівника за повністю виконану місячну (годинну) норму праці не може бути нижчим за розмір мінімальної заробітної плати (ст. 3-1 вищевказаного Закону). Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік»\~установлено у 2020 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі:\~з 1\~січня -\~4723\~гривні,\~з 1\~вересня -\~5000\~гривень; у погодинному розмірі: з 1 січня - 28,31 гривні, з 1 вересня - 29,2 гривні. У\~статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік»\~установлено у 2021 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі: з 1 січня - 6000 гривень, з 1 грудня - 6500 гривень; у погодинному розмірі: з 1 січня - 36,11 гривні, з 1 грудня - 39,12 гривні. Враховуючи, що [PERSON] не звільнена з займаної посади і трудові відносини з нею не припинені, на її користь підлягає стягненню з Крижопільської селищної ради заборгованість по заробітній платі за період з 15 липня 2020 року по 19 лютого 2021 року в розмірі 18692,50 грн. (з 15.07.2020 по 31.07.2020 - 1295 грн., з 01.08.2019 по 31.08.2020 - 2361,50 грн., з 01.09.2020 по 31.12.2020 (5000 x 0,5 x 4) - 10000 грн., з 01.01.2021 по 31.01.2021 - 3000 грн., з 01.02.2021 по 19.02.2021 - 2036 грн.). Відповідно до ст.\~253\~КЗпП України особи, які працюють за трудовим договором (контрактом) на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання або у фізичної особи, підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню. Відповідно до п. 1 ч. 1\~ст. 7 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування»\~єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у\~пунктах 1\~(крім\~абзацу сьомого), частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до\~Закону України\~«Про оплату праці», та суму винагороди фізичним особам за виконання робіт (надання послуг) за цивільно-правовими договорами. Згідно ч. 5 ст. 8 Закону України\~«Про збір\~та облік\~єдиного внеску\~на загальнообов`язкове\~державне соціальне\~страхування» єдиний внесок для платників, зазначених у\~статті 4\~цього Закону, встановлюється у розмірі 22 відсотки до визначеної\~статтею 7\~цього Закону бази нарахування єдиного внеску. У разі якщо база нарахування єдиного внеску не перевищує розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід, сума єдиного внеску розраховується як добуток розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід (прибуток), та ставки єдиного внеску. З огляду на викладене, враховуючи вимоги\~закону, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача сплатити єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування також підлягають задоволенню. Разом з тим, суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди задоволенню не підлягають, виходячи з наступного. В силу ст. 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. У п. 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що згідно\~статті 237-1 КЗпП України\~(набрав чинності з 13 січня 2000 року) за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконне звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. На обґрунтування своїх вимог щодо стягнення моральної шкоди позивачка вказує, що через невиплату заробітної плати протягом тривалого періоду у неї порушився звичний уклад життя та вона змушена була докладати додаткових зусиль для утримання себе та своєї сім`ї, що принизило її та завдало моральних страждань, які виразилися в переживаннях, пов`язаних із необхідністю неодноразових звернень до суду за захистом свого порушеного права. Суд враховує, що заочним рішенням Крижопільського районного суду Вінницької області від 14 серпня 2020 року на користь позивачки вже було стягнуто моральну шкоду за невиплату заробітної плати протягом тривалого часу, тому не вбачає підстав для стягнення з Крижопільської селищної ради на користь позивачки моральної шкоди. Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст.\~133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст.\~137\~ЦПК України для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. У відповідності до частин першої - шостої\~статті 137 ЦК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно частин першої, другої\~статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»\~гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Згідно з ч. 8\~ст.\~141\~ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Позивачка просила суд стягнути з відповідача на її користь витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 6000 грн. На підтвердження витрат на правничу допомогу стороною позивачки було надано: договір (угоду) № б/н про надання правничої допомоги у цивільній справі від 08 лютого 2021 року, акт прийому-передачі робіт (надання послуг) від 19 лютого 2021 року за Договором про надання правничої допомоги у цивільній справі від 08 лютого 2021 року, квитанцію б/н від 08 лютого 2021 року, ордер на надання правничої допомоги. У постанові від 03 жовтня 2019 року у справі № 922/445/19 Об`єднаною палатою Верховного Суду зроблено правовий висновок, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини 2\~статті 137 ЦПК України). Таким чином, з огляду на зазначене, враховуючи обсяг наданих послуг та виконаних робіт у справі, доведеність позивачем їх вартості належними доказами, суд вважає за доцільне стягнути з Крижопільської селищної ради на користь позивачки витрати на правничу допомогу в розмірі 6000 грн. Згідно ч. 1\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 1 ч. 1\~ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються позивачі - за подання позовів про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Згідно з ч. 6\~ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Виходячи з наведеного, на підставі\~ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з Крижопільської селищної ради на користь держави судовий збір у розмірі 908 грн.

Outcome: partial