Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-17 00:00:00

у листопаді 2019 р. позивач звернувся до суду із зазначеними позовними вимогами, просить суд стягнути з відповідача на користь позивача середню заробітну плату у розмірі 148363 грн 20 коп. за час вимушеного прогулу за період з 24.11.2017 по 29.10.2019 та судові витрати по справі. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 13.10.2015 рішенням Святошинського районного суду м. Києві позовні вимоги [PERSON] до ПАТ «ТК «Пролісок» по справі №759/4438/15-ц задоволено частково, стягнено з ПАТ «ТК «Пролісок» середню заробітну плату за час вимушеного прогулу за 470 днів за період з 01.12.2013 по 13.10.2015 (день ухвалення рішення суду) у розмірі 145272 грн 30 коп., 12.09.2018 рішенням Святошинського районного суду м. Києва позовні вимоги [PERSON] до ПАТ «ТК «Пролісок» про стягнення індексу зростання цін та товари і послуги, та середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовлено, яке постановою Київського апеляційного суду від 06.02.2020 скасовано та ухвалено нове, якою визнано незаконним та скасовано наказ №54-к від 13.10.2015 про звільнення [PERSON] з посади заступника Голови правління ПАТ «ТК «Пролісок», поновлено на вказаній посаді та стягнено з ПАТ «ТК «Пролісок» середній заробіток у розмірі 163508 грн 61 коп., після чого 19.03.2019 державним виконавцем відкрито виконавче провадження на підставі виконавчого лсита №759/16830-16-ц, однак станом на 29.10.2019 рішення Київського апеляційного суду від 06.02.2019 не виконано, а тому враховуючи те, що в результаті невиконання вказаного рішення позивачу не було нараховано середньомісячну заробітну плату та відповідач не поновив позивача на зазначеній посаді, він зобов`язаний виплатити позивачу середній заробіток за час вимушеного прогулу, що становить 148363 грн 20 коп. Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 11.11.2019 позовну заяву залишено без руху з підстав наявності недоліків (а.с. 18). 11.12.2019 ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 11.12.2019 відкрито загальне провадження по справі (а.с. 25). На підставі розпорядження №246 від 06.04.2020 вищезазначену цивільну справу було призначено до повторного автоматизованого розподілу у зв`язку із закінченням повноважень суді Марко Я.Р., як судді Святошинського районного суду м. Києва. Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 08.04.2020 справу прийнято до свого провадження в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (а.с. 42). Вивченням матеріалів встановлено, що дану справу можливо вирішити в спрощеному позовному провадженні, враховуючи положення ст. ст. 19, 274 ЦПК України, оскільки з урахуванням предмету та підстав позову, обраного позивачем способу захисту вона відноситься до справ незначної складності. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідачу було надано 15-ти денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження подати відзив на позов. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, як вбачається з матеріалів справи, відповідач не скористався своїм процесуальним правом, передбаченим для нього ст. 191 ЦПК України, та не надав відзиву на позовну заяву у встановлений в ухвалі про відкриття провадження у справі в порядку спрощеного провадження від 08.04.2020 строк. Суд, всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що рішенням Святошинського районного суду м. Києва 13.10.2015, по справі №759/4438/15-ц за позовом [PERSON] до ПАТ «ТК «Пролісок» про поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, яким позов задоволено частково, яким стягнуто з ПАТ «ТК «Пролісок» на користь [PERSON] середню заробітну плату за час вимушеного прогулу за 470 днів за період з 01.12.2013 по 13.10.2015 у розмірі 145272 грн 30 коп. (а.с. 6-9). 12.09.2018 рішенням Святошинського районного суду м. Києва позовні вимоги [PERSON] до Публічного акціонерного товариства Туристичного комплексу «Пролісок» про стягнення індексу зростання цін та товари і послуги та середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовлено. 06.02.2019 постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу представника позивача рішення Святошщинського районного суду міста Києва від 12.09.2018 скасувано і ухвалено нове яким позовні вимоги задоволено частково, визнано незаконним та скасувано наказ №54-к від 13.10.2015 про звільнення [PERSON] з посади заступника Голови правління ПАТ «Туристичний комплекс «Пролісок та поновлено [PERSON] на посаді заступника Голови правління Публічного акціонерного товариства «Туристичний комплекс «Пролісок», а також стягунто з ПАТ «ТК «Пролісок» на користь [PERSON] середній аробіток в сумі 163508 грн 61 коп. (а.с. 10-13) Відповідно до ст. 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої -робітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100. Згідно ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. 19.03.2019 державним виконавцем Святошинського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві на підставі виконавчого листа №759/16830-16-ц виданого 13.03.2019 відкрито виконавче провадження №58637848 про стягнення ПАТ «ТК «Пролісок» на користь [PERSON] середній заробіток у розмірі 163508 грн 61 коп. (а.с. 14). Згідно з п. 5 Постанови КМ України «Про затвердження порядку обчислення середньої заробітної плати» від 08.02.1995 №100 обчислення виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати проводиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Відповідно до п. 8 вищезазначеної Постанови, нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. Таким чином, зважаючи на те, що відповідач фактично не розрахувався з позивачем при його звільненні (датою звільнення вважається день видачі трудової книжки), не виплатив належних працівникові сум при звільненні, тому з роботодавця підлягає стягненню середній заробіток за весь час вимушеного прогулу за період з 24.11.2017 по 29.10.2019. Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 13.10.2015 встановлено, що середньоденна заробітна плата [PERSON] на посаді заступника Голови Правління ПАТ «ТК «Пролісок» складає 309 грн 09 коп. 309,09 х 480 =148363 грн 20 коп. Відповідно до ч. 1 ст. 94 КЗпП України, ст. 1 Заакону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Відповідно ст. 116 КЗпП України ри звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. Таким чином, суд оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до висновку що позов підлягає задоволенню. Щодо витрат пов`язаних із правовою допомогою, які складають 5600 грн 00 коп. слід зазначити наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3. ст. 133 ЦПК України). Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно зі ст. 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фінансовий розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумний та враховувати витрачений адвокатом час. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено в п. 95 рішення у справі «Баришевський проти України» від 26.02.2015, п.п. 34-36 рішення у справі «Гімайдуліна і інші проти України» від 10.12.2009, п. 88 рішення у справі «Меріт проти України» від 30.03.2004, заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише в разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. Так, у визначенні розумно необхідного розміру сум, які підлягають сплаті за послуги адвоката, можуть братися до уваги, зокрема: встановлені нормативно-правовими актами норми видатків на службові відрядження (якщо їх установлено); вартість економних транспортних послуг; час, який міг би витратити на підготовку матеріалів кваліфікований фахівець; вартість оплати відповідних послуг адвокатів, яка склалася в країні або в регіоні; наявні відомості органів статистики або інших органів про ціни на ринку юридичних послуг; тривалість розгляду і складність справи тощо. Представник позивача просить стягнути судові витрати пов`язані із розглядом цієї справи у розмірі 5600 грн 00 коп. на підтвердження яких не надав жодного доказу, який би підтверджував надання таких послуг, а також їх оплату, внаслідок чого суд не вбачає стягнення зазначених витрат з відповдача по справі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України якщо при подачі позову до суду позивача звільнено від сплати судового збору суд стягує його із відповідача на користь держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved