Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-01 00:00:00

У лютому 2016 року позивачка звернулася до суду із позовною заявою та зазначила, що 14 лютого 2005 року року помер її батько [PERSON]. Син спадкоємця, [PERSON] відмовився від прийняття спадщини. Вчасно позивачка не змогла звернутись до нотаріальної контори, так як вона не знала де знаходяться правовстановлюючі документи на спадкове майно, тому строк для прийняття спадщини був нею пропущений, в звязку з чим просила визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні позивачка заявлені позовні вимоги підтримала, просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] не з'явилась, однак належним чином повідомлялась про слухання справи, про причини своєї неявки не повідомила. Відповідач представник Гришковецької сільської ради в судовому засіданні позовні вимоги визнав в повному обсязі, проти визначення додаткового строку для прийняття позивачем спадщини не заперечує. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що даний позов підлягає задоволенню частково. Відповідно до ч.1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що 14 лютого 2005 року помер [PERSON] (свідоцтво про смерть серія І-БВ № 272173 від 21 січня 2016 року), який був батьком [PERSON] (свідоцтво про народження І-БВ № 385232 від 30 березня 1976 року). [PERSON] належить до спадкоємців першої черги, так як є дочкою спадкодавця. Остання, як встановлено під час судового розгляду, на час відкриття спадщини не проживала постійно із спадкодавцем [PERSON]. Позивачка вчасно не звернулась до нотаріальної контори та не подала заяву про прийняття спадщини, так як останній не було відомо про наявність у спадкодавця правовстановлюючих документів на спадкове майно, а саме сертифіката на право на земельну частку (пай),що знаходиться на території Гришковецької сільської ради. Таким чином, суд приходить до висновку, що така причина пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини є поважною і для реалізації спадкових прав позивача слід визначити додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини в три місяці. Згідно з ч.1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. За ч.2 ст.1223 цього ж Кодексу, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Як вбачається з довідки, виданої Гришковецькою сільською радою від 16.01.2016 року № 21, на день смерті спадкодавець проживав з [PERSON]. В матеріалах справи відсутні відомості про те, що [PERSON] набула права на спадкування майна після смерті [PERSON]. Відповідно до абз.2 п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Виходячи зі змісту зазначеної норми, безпідставними є вимоги позивача до відповідача [PERSON], а тому в даному спорі належним відповідачем являється Гришковецька сільська рада. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed