Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-07 00:00:00

\~ \~ \~ \~У лютому\~2020\~року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про спростування недостовірної інформації. Свої уточнені позовні вимоги мотивує тим, що 23.07.2019 на Національному антикорупційному порталі «АНТИКОР» було опубліковано статтю під назвою « [INFO] » Торговую сеть «АЛЛО» обвиняют в международных махинациях с брендом Xiaomi», з зазначенням автора статті [PERSON] . Так, в даній статті, посилаючись на кримінальне провадження за участі ТОВ «АЛЛО» у стверджувальній формі викладено недостовірну інформацію та неправдиві, непідкріплені жодними доказами відомості, які завдають шкоди діловій репутації позивача. Згадане кримінальне провадження, одним із учасників дійсно був позивач, було закрито 06.05.2019 за відсутності в діянні складу кримінального правопорушення. А тому, оскільки позивач вважає зазначену негативну інформацію стосовно себе наклепом та такою, що підлягає спростуванню, ним і подано позов до про визнання недостовірною інформації та такою, що завдає шкоду діловій репутації ТОВ «АЛЛО», шляхом опублікування спростування на веб сайті Національного антикорупційного порталу «АНТИКОР» відповідного повідомлення, зобов`язання відповідача видалити дану статтю та стягнути з відповідача судові витрати по справі. 06 серпня 2020 представник відповідача [PERSON] надав відзив на позовну заяву в якому не погоджується з позовними вимогами та просить відмовити в їх задоволенні, при цьому зазначає, що [PERSON] не має відношення до створення та функціонування веб-сайту Національного антикорупційного порталу «АНТИКОР» і до поширення інформації в зазначеній статті та їх авторства(а.с.70 т.1). 10\~листопада 2020\~від товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЛО» надійшло заперечення на відзив, в якому не погоджуються з доводами відповідача [PERSON] викладених у відзиві та просять задовольнити позовні вимоги(а.с.91 т.1). \~ \~ \~ \~В судове засідання представник позивача не з`явився, але надав заяву в якій просить розглядати справу без його участі позовні вимоги підтримує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, проте попередньо його представником подано письмову заяву про розгляд прави у їх відсутність, просить суд при вирішенні справи врахувати додані письмові пояснення, заяву про врахування правових висновків Верховного Суду та стягнути з позивача витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 10000,00грн.. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку. Відповідно до\~документальних копій\~з огляду\~веб-сторінки\~від\~23\~липня 2019\~року,\~за\~результатами\~огляду на\~веб-сторінці https://antikor.com.ua/articles/317102-llo_garah_torgovuju_setj_аllо_obvinjajut_v_mehdunarodnyh_mahinatsijah_s_brendom_hiaomi, при відображенні браузером містить зображення та текст інформаційного повідомлення (тексту), що має назву: «АЛЛО, гараж!» Торговую сеть «АЛЛО» обвиняют в международных махинациях с брендом Хiaomi», в якому\~зокрема міститься\~інформація наступного\~змісту:\~ «Торговую сеть «АЛЛО» обвиняют в организации международной мошеннической схемы по уходу от налогов и отмыванию теневых доходов. В преступную деятельность мошенники втянули и китайскую корпорацию Хiaomi Inc., совершив рейдерский захват права собственности в Украине. В криминальной схеме сошлись интересы коррумпированных представителей таможенных и налоговых органов Украины, а также украинских и британских компаний-импортеров Xiaomi. Об этом идет речь в антикоррупционном расследовании TheWorldNews «Международные мошенники уничтожают репутацию «ХIAOMI Inc.». Расследование подтвердило факты уклонения от уплаты налогов в Украине и в Великобритании, а также, отмывания денежных средств компанией «АЛЛО» и связанными с ней фирмами. Участникам международной мошеннической схемы было предъявлено первое обвинение в неуплате $3,5 млн налогов. С британской стороны к расследованию подключены детективы Управления по доходам и таможенным сборам Великобритании ( [INFO] ), а также отдела борьбы с крупным мошенничеством (Serious Fraud Office (SFO). В рамках криминальной схемы мошенники коррумпировали представителей фискальных органов, имеющих доступ к таможенному реестру в Украине. Сотрудники ГФС Украины Гашицкий и [PERSON] незаконно вносили изменения в таможенный реестр, внеся туда правообладателем бренда Xiaomi в Украине только представителей, связанных с сетью «АЛЛО». По данному факту возбуждено уголовное производство. Это позволило мошенникам обеспечить монопольное положение на рынке для сети «АЛЛО». В результате махинаторы начали занижать ввозные цены на продукцию Xiaomi. После продажи продукции по реальной цене через свою сеть [PERSON] значительную часть выручки мошенники выводили в офшоры. Сознательное занижение таможенной стоимости позволяет аферистам вымывать налоги и таможенные платежи как на территории Украины, так и Великобритании. Эксперты, привлеченные к изучению информации, допускают, что Хiaomi Inc. напрямую не входит в криминальную группировку по уходу от налогов и отмыванию грязных денег. Хотя, формально, китайцы согласовали английской компании-прокладке решения для украинских дилеров в части занижения цен в экспортных декларациях для минимизации таможенных и налоговых платежей. Британские и украинские аналитики уверенны, что в Хiaomi Inc. состоялась корректировка в отношении украинских партнеров, которые втянули глобальный бренд в противозаконные схемы. [PERSON] понимают, что скандал с вовлеченностью в отмывание грязных денег, негативно отразится на международном позиционировании их бренда. В Хiaomi Inc. ощутили повышенное внимание Financial Action Task Force on Money Laundering (FATF), опасаясь напряжения по линии торгово-экономических отношений Китая и США. Это реально, с учетом непростых отношений Трампа и [PERSON] и недавнего конфликта в США китайской компании Huawei. В Украине с октября 2018-го расследуется уголовное производство по уклонению от уплаты налогов. Из информации в судебном решении следует, что основанием для регистрации уголовного производства послужили результаты расследования Офиса крупных налогоплательщиков ГФС Украины. Следствие имеет подтвержденные факты уклонения от уплаты налогов со стороны «ALDERMAN MANAGEMENT LIMITED LLP» (в Великобритании) и их контрагента ООО «Цифра-трейд» (в Украине подконтрольной компании «АЛЛО»). Следует отметить, что в отношении «ALDERMAN MANAGEMENT LIMITED LLP» в МЭРТ Украины приказом от 02.02.2016 применены специальные санкции за нарушение действующего валютного законодательства. В определении Шевченковского районного суда г. Киева от 12 апреля 2019 года зафиксировано, что должностные лица ООО «Алло» через аффилированное предприятие ООО «Цифра Трейд» импортировали в Украину от нерезидента «ITT PRODUCTION LLP» электронные гаджеты. Лицо, заключившее контракт от имени ITT PRODUCTION LLP, признано аффилированным и его действия нацелены на минимизацию налоговых обязательств компании «АЛЛО». Это привело к уклонению в уплате налога на добавленную стоимость на сумму более $3,5 млн. Материалами суда установлено, что должностные лица сети «АЛЛО» создали «рисковую схему уклонения от уплаты налогов», которая осуществляет импорт, оптовую и розничную продажу бренда Xiaomi. Схема ухода от налогов заключается в использовании подконтрольного предприятия, зарегистрированного в стране с льготным налогообложением. Авторы расследования делают вывод, что участниками международной мошеннической схемы стали, как представители правообладателя бренда Xiaomi в Украине, так и Xiaomi Inc. Этот скандал пошатнул ее репутацию прозрачной рыночной компании. Если китайская корпорация не обратит внимания на грязные игры, в которые ее втянули, то рискует стать объектом международных антикоррупционных расследований»(а.с.10-12). \~ \~ \~ \~Згідно з\~довідки\~з\~відомостями про\~власника\~веб-сайту\~або\~інформацією\~про його\~встановлення\~№225/2020-Д\~від\~08.09.2020\~виданої\~Консорціумом\~«Український центр\~підтримки\~номерів\~і адрес»\~(УЦПНА)\~Дочірнє\~підприємство «Центр\~компетенції адресного\~простору мережі\~інтернет»,\~на яку\~посилається позивач\~при визначенні\~належного відповідача\~у даній\~справі,\~\~власником веб\~-\~сайту\~ [INFO] \~станом\~на [INFO] \~є\~реєстрант доменного\~імені:\~ [INFO] \~є\~фірма\~ [INFO] (Республіка Панама).\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] є\~засновниками ГРОМАДСЬКОЇ\~ОРГАНІЗАЦІЇ «КОМІТЕТ\~ПО ПРОТИДІЇ\~КОРУПЦІЇ В\~ОРГАНАХ ВЛАДИ».\~ГРОМАДСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ\~«КОМІТЕТ ПО\~ПРОТИДІЇ КОРУПЦІЇ\~В ОРГАНАХ\~ВЛАДИ» та/або\~ [PERSON] можуть\~мати відношення\~до створення\~та функціонування\~веб-сайту\~http://\~anticor.com.ua\~та\~є ймовірним\~власником(ами)\~останнього.(а.с.106-109\~т.1). Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до частини першої статті 15 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з частиною четвертою статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і право вимагати будь-якої інформації, а також право вимагати відшкодування матеріального і морального збитку, заподіяного використовуванням і розповсюдженням такої недостовірної інформації. Відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації. У випадку коли інформація була поширена у засобі масової інформації з посиланням на особу, яка є джерелом цієї інформації, ця особа також є належним відповідачем. При опублікуванні чи іншому поширенні оспорюваної інформації без зазначення автора (наприклад, у редакційній статті) відповідачем у справі має бути орган, що здійснив випуск засобу масової інформації. Належним відповідачем у разі\~\~\~поширення\~оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та\~власник веб-сайта, особи яких позивач\~\~повинен установити та зазначити в позовній заяві. Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайту вільним, належним відповідачем є власник веб-сайту, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації. Відповідно до статті 1 закону України «Про авторське право і суміжні права» власником веб-сайту є особа, яка є володільцем облікового запису та встановлює порядок і умови використання веб-сайту. За відсутності доказів іншого власником веб-сайту є особа, яка є володільцем облікового запису та встановлює порядок і умови використання веб-сайту. За відсутності доказів іншого, власником веб-сайту вважається реєстрант доменного імені, яким адресується веб-сайт, та/або отримувач послуг хостингу. У пункті 6.5. постанови Великої Палати Верховного Суду 12 листопада 2019 року у справі № 904/4494/18 (провадження № 12-110гс19) зроблено висновок, що «належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайту, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві. Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайту - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайту, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації. Дані про власника веб-сайту можуть бути витребувані відповідно до положень процесуального законодавства в адміністратора системи реєстрації та обліку доменних назв та адреси українського сегмента мережі Інтернет. Звертаючись до суду позивач визначив відповідачем у справі [PERSON] . \~ \~ \~ \~З матеріалів\~справи вбачається,\~що відповідно\~до довідки з відомостями\~про власника\~веб-сайту\~або інформацією\~про його\~встановлення №225/2020-Д\~від 08.09.2020\~виданої Консорціумом\~«Український центр\~підтримки номерів\~і адрес»\~(УЦПНА)\~Дочірнє підприємство «Центр компетенції адресного простору мережі інтернет»,\~власником веб\~-\~сайту [INFO] \~ станом на [INFO] є\~реєстрант доменного\~імені:\~ [INFO] \~є\~фірма [INFO] (Республіка Панама). [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є засновниками ГРОМАДСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ «КОМІТЕТ ПО ПРОТИДІЇ КОРУПЦІЇ В ОРГАНАХ ВЛАДИ» та ГРОМАДСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ «КОМІТЕТ ПО ПРОТИДІЇ КОРУПЦІЇ В ОРГАНАХ ВЛАДИ» та/або [PERSON] можуть мати відношення до створення та функціонування веб-сайту http://\~anticor.com.ua\~та є ймовірним власником(ами) останнього(а.с.109 т.1) Згідно інформації про реєстранта доменного імені [INFO] є компанія Teka-Group Foundation Республіка Панама, то відповідно саме ця компанія являється власником веб-сайту httрs://antіkоr.соm.ua і належним відповідачем у справі, або ж зобов`язана надати докази на спростування цих обставин. Проте позивач не залучає належного відповідача Компанію Teka-Group Foundation, таким чином перекладаючи свій обов`язок щодо встановлення належного відповідача по справі на [PERSON] , що є неприпустимим. Отже, наведена у довідці ДП «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» №225/2020-Д від 08.09.2020 року інформація про ймовірного власника веб-сайту Національний антикорупційний портал «Антикор» [PERSON] є ніщо іншим як припущенням. Надаючи аналіз наданих учасниками справи доказів, з урахуванням того, що реєстрація доменного імені є відкритою, здійснюється в онлайн-режимі на підставі онлайн-заявки особи, яка має намір зареєструвати доменне ім`я, та не потребує жодного підтвердження, ідентифікації та авторизації особи реєстранта, неможливо встановити, що саме [PERSON] є засновником та дійсним власником (реєстрантом) веб-сайту « [INFO] », на якому опублікована стаття під назвою « [INFO] , гараж!» Торговую сеть «АЛЛО» обвиняют в международных махинациях с брендом Хiaomi». Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що [PERSON] є неналежним відповідачем, а тому позовні вимоги до нього задоволенню не підлягають задоволенню. Згідно роз`яснень викладених в п.п.9, 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року №1 відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайту. Отже, належним відповідачем в даній справі є також автор статті. Враховуючи, що матеріали справи містять відомості, що автором статті є Олег Матвеев, та на переконання суду, власником веб-сайту вважається реєстрант доменного імені, а саме фірма \~Teka-Group\~Foundation (Республіка Панама), але до останніх позов не заявлявся. Виходячи з положень ст.141 ЦПК України судові витрати у разі відмови в позові покладаються на позивача. Оскільки в задоволенні позовних вимог відмовлено, то судові витрати покладаються на позивача. Відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частиною 3 статті 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи , належать витрати, в тому числі : на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведення експертиз. Оскільки в задоволенні позову відмовлено, суд вважає за необхідне стягнути з позивача на користь відповідача витрати на правову допомогу у сумі 6000 грн., за правилами ч.1 ст.141 ЦПК України. Статтею 59 Конституції України визначено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. ч.1, 2 ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків встановлених законом. \~ \~ \~ \~Статтею 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. \~ \~ \~ \~За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку її до розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. \~ \~ \~ \~ Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~ Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом справи. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків, тощо) (п. 8 ч. 2 ст. 141 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до договору про надання правової допомоги від 09 квітня 2020 року [PERSON] (замовник) та адвокат Чередніченко Олександр Миколайович (виконавець) уклали договір, відповідно до якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується надавати правничу допомогу в обсязі та на умовах, передбачених договором. З розрахунку суми гонорару вбачається, що адвокатом Чередніченко О.М. надано послуги правничої допомоги у сумі 10000,00 грн.. \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно з розрахункової квитанції серія ББАВ №250658 адвокат Чередніченко Олександр Миколайович отримав від [PERSON] 10000 грн. за правничу допомогу. Враховуючи зазначені положення законодавства, суд вважає, що позивач у справі належним чином документально підтвердив витрати на правничу допомогу в розмірі 10000,00 гривень, а саме: договором про надання правничої допомоги, детальним описом наданої адвокатом правничої допомоги, та розрахунковою квитанцією. Проте, враховуючи той факт, що заявлені фактичні витрати відповідача на професійну правничу допомогу є занадто високими та не співмірними, суд прийшов до висновку щодо необхідності стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 6000 гривень. За таких обставин, витрати на оплату правничої допомоги в розмірі 6000 грн. підлягають стягненню з позивача.

Outcome: approved