Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-31 00:00:00

У листопаді 2019 року АТ КБ «Приватбанк» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості по кредитному договору № б/н від 01.12.2016 року у розмірі 20 587, 91 гривень та сплачений судовий збір в розмірі 1921,00 гривень. В обґрунтування позову посилався на те, що 01.12.2016 року між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] укладено генеральну угоду про реструктуризацію заборгованості та приєднання до Умов та правил надання продукту кредитних карт, за якою відповідач отримала кредит у розмірі 4277,22 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 13,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. Погашення заборгованості здійснюється в наступному порядку: починаючи з «1» по «25» число кожного місця. Відповідач надає Банку грошові кошти (щомісячний платіж) для погашення заборгованості за Кредитом. У зв`язку з порушенням відповідачкою умов кредитного договору та неналежного виконання зобов`язання, утворилася заборгованість по кредиту, яка станом на 14.10.2019 року складає 20 587, 91 гривень, з яких: 3923,56 грн - заборгованість за кредитом; 1262, 82 гривень - заборгованість по процентам за користування кредитом; 4865, 14 гривень - заборгованість за пенею та комісією; 10 536, 39 гривень - штраф відповідно до п. 2.2 Генеральної угоди. Зазначену заборгованість позивач просив суд стягнути з відповідача на його користь, а також судові витрати в розмірі 1921,00 грн. На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 11 листопада 2019 року вказана позовна заява прийнята до розгляду та призначено по справі судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. У судове засідання представник позивача не з`явився, просив про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти ухвалення заочного рішення у справі в разі неявки відповідача. Відповідач у судове засідання не з`явився повторно, про дату, час і місце судового засідання повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву та заяви про розгляд справи за його відсутність не подав. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо за положеннями ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України). За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, наданою ним у письмовій заяві про розгляд справи без його участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності належно повідомленого про судове засідання відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд, дослідивши докази по справі, приходить до наступного. З матеріалів справи вбачається, що 01.12.2016 року між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] укладено генеральну угоду про реструктуризацію заборгованості, за якою відповідач отримала кредит у розмірі 4277,22 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 13,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном погашення заборгованості не пізніше 31.12.2017 року. Погашення заборгованості здійснюється в наступному порядку: починаючи з «1» по «25» число кожного місця. У порушення умов кредитного договору, а також статей 509, 526, 1054 ЦК України, відповідачка зобов`язання за вказаною генеральною угодою належним чином не виконала. Станом на 14.10.2019 року утворилась заборгованість, яка з урахуванням процентів за користування кредитом, пені, комісії та штрафів, становить 20 587, 91 гривень, яку банк просив стягнути з відповідачки на свою користь. Частиною першою статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з пунктом 2.1. генеральної угоди сторони погодили строк її дії, а саме - з 01.12.2016 року по 31.12.2017 року та сплату відсотків в розмірі 1,083% на місяць. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові в разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина 2 статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина 3 статті 549 ЦК України). За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Пунктом 2.2 генеральної угоди передбачена відповідальність позичальника за порушення зобов`язань за договором у вигляді сплати штрафу у фіксованому розмірі, а саме - 10536, 39 гривень. З огляду на викладене, правових підстав для задоволенню позову в частині стягнення заборгованості за пенею та комісією у розмірі 4 865, 14 гривень відсутні. Доказів на спростування заборгованості, у виді заборгованість за кредитом, процентів за користування кредитом та штрафів, яку позивач просив стягнути відповідачем не надано. Враховуючи викладене, позов АТ КБ «Приват Банк» в частині стягнення з [PERSON] заборгованості за кредитним договором № б/н від 01.12.2016 року у розмірі 15 722, 77 гривні, з яких: 3923,56 гривень - заборгованість за кредитом; 1262, 82 гривень - заборгованість по процентам за користування кредитом; 10 536, 39 гривень - штраф відповідно до п. 2.2 Генеральної угоди, підлягає задоволенню. В задоволені позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості у вигляді пені та комісії у розмірі 4 865, 14 гривень відмовляє. Відповідно до статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 467, 04 гривень.

Outcome: partial