Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-28 00:00:00

У листопаді 2019 з Голосіївського районного суду м. Києва до Печерського районного суду м. Києва за підсудністю надійшла вказана цивільна справа. Звертаючись до суду із позовом позивачі просять визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини та визначити їм додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] ( [INFO] ). Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивачі зазначили, що 01.09.2014 близько 21-30 год в квартиру [ADDRESS] увійшла група озброєних людей, одягнених у військову форму, які мали нашивки ДНР та забрали [PERSON] (чоловіка та батька позивачів). Наразі інформація про місцезнаходження [PERSON] відсутня. 08.09.2014 р. [PERSON] , син [PERSON] від першого шлюбу, звернувся з відповідною заявою до ГУ МВС України в Київській області про зникнення [PERSON] . Згодом у 2017 [PERSON] звернувся до Обухівського районного суду Київської області із заявою про оголошення батька померлим. За результатами розгляду заяви ухвалено рішення, яким [PERSON] [INFO] , уродженця с. Кежма Братського району Іркутської області Російської Федерації оголошено померлим. [PERSON] на підставі рішення суду видано свідоцтво про смерть [PERSON] . Датою смерті вказано - [INFO] . Внаслідок чого відкрилась спадщина на майно померлого. Зазначають, що про наявність рішення суду їм відомо не було. У липні 2019 вони звернулись до приватного нотаріуса КМНО Незнайка Є.В. з заявою про прийняття спадщини, однак останнім було відмовлено у видачі свідоцтва з підстав пропуску строку для подання такої заяви. Враховуючи наведене, просили суд визначити їм додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [PERSON] . Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.12.2019 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Одночасно витребувано від третьої особи - приватного нотаріуса копію спадкової справи на ім`я померлого [PERSON] 11.03.2020 на виконання вимог ухвали від приватного нотаріуса надійшли копії матеріалів спадкової справи. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.09.2020 підготовче засідання закрито та справу призначено до розгляду по суті. В судове засідання учасники справи не з`явились. Від [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] надійшли заяви про можливість розгляду справи у їх відсутність, одночасно висловлено позицію кожного з них щодо позову. Причина неявки інших учасників справи суду не відома. Про день та час розгляду справи повідомлені належним чином. Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши фактичні обставини справи та характер спірних правовідносин, об`єктивно оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України та ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних (особистих, майнових/немайнових) прав, свобод чи законних інтересів. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1,2,3 ст. 12 ЦПК України). За частиною 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Розглядом справи встановлено наступне. Згідно реєстру судових рішень, рішенням Обухівського районного суду Київської області від 08.12.2017 у справі №372/3392/17 за заявою [PERSON] , оголошено померлим [PERSON] , [INFO] , уродженця с. Кежма Братського району Іркутської області Російської Федерації. Заінтересованими особами у цій справі зазначені: [PERSON] та [PERSON] . Разом з тим, в описовій частині рішення Обухівського районного суду Київської області зазначено, що зацікавлені особи в судове засідання не з`явились, оскільки проживають на тимчасово окупованій території. Заяв чи клопотань до суду не подавали. Із довідки від 14.12.2016 №0000067052 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (а.с. 13) вбачається, що [PERSON] починаючи з 14.12.2016 проживає не на окупованій території, а в м. Києві. На підставі рішення Обухівського районного суду Київської області було видано свідоцтво про смерть [PERSON] , [INFO] (а.с. 47), де датою смерті визначено - 19.12.2017. 27.12.2017 [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса КМНО Незнайка Є.В. із заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] , [INFO] (а.с. 46). При цьому в цій заяві [PERSON] зазначив, що інших спадкоємців крім нього у померлого немає. Заповіт залишений не був. Як зазначає [PERSON] 12.07.2019 нею було отримане повторне свідоцтво про смерть (а.с. 18). Постановою приватного нотаріуса КМНО Незнайком Є.В. від 22.07.2019 [PERSON] та [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилось після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , з підстав пропуску строку для подання відповідної заяви (а.с.19,20). [PERSON] , [INFO] , був чоловіком [PERSON] (а.с. 16) та батьком [PERSON] (а.с. 17). За ст.ст. 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.ч.1, 3 ст.1272 ЦК). Відповідно до абз. 6-9 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину в наданий судом додатковий строк, має право звернутися до суду з вимогами про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину, якщо спадкоємці, які прийняли спадщину, не дають згоду на внесення нотаріусом за місцем відкриття спадщини цих змін. На підставі рішення суду нотаріус видає спадкоємцям нові свідоцтва про право на спадщину. У разі коли після спливу строку для прийняття спадщини та розподілу її між спадкоємцями спадщину прийняли інші спадкоємці (стаття 1272 ЦК), такі спадкоємці мають право вимагати передання їм частки в натурі шляхом перерозподілу майна, яке збереглося, або сплати грошової компенсації. З огляду на встановлені в ході розгляду даної справи факти, з урахуванням неповідомлення третьою особою - [PERSON] приватного нотаріуса про наявність інших спадкоємців померлого [PERSON] , крім нього, з огляду на ухвалення Обухівським районним судом Київської області рішення у справі про оголошення [PERSON] , [INFO] , померлим, у відсутність зацікавлених осіб: [PERSON] , [PERSON] , суд дійшов висновку, що позивачі з об`єктивних причин пропустили строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знали про ухвалене рішення суду у справі №372/3392/17. Крім того, із матеріалів справи вбачається, що третя особа [PERSON] був не зацікавлений повідомляти, а ні суд, а ні нотаріуса про наявність інших, крім нього, спадкоємців. Це в т.ч. опосередковано підтверджується його заявою від 23.06.2021, в якій він заперечує проти позовних вимог [PERSON] та [PERSON] про визначення їм додаткового строку для подання відповідної заяви. За ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (ч.ч. 1-3 ст. 77 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). На підставі викладеного, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, приймаючи до уваги надання позивачами доказів на підтвердження позовних вимог, приходить до висновку про наявність правових підстав вважати, що позивачі пропустили строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. На підставі наведеного та

Outcome: approved