Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-19 00:00:00

У листопаді 2018 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної майнувнаслідок залиття. В обґрунтування заявлених позовних вимог [PERSON] вказував, що йому на праві власності належать приміщення з № 1 по № 23 (групи приміщень № 247) (в літ. А) - офіс № 3, місцезнаходження яких: [ADDRESS]. Зазначав, що в травні 2018 року відбувалось залиття нежилого приміщення. Відповідно до Акту про залиття нежилих приміщень від 21.05.2018 року, складеного працівниками ОСББ «КВАРТАЛ ДРУЖБИ», зафіксовано, що 19.05.2018 року о 9 годині 50 хвилин відбулось залиття вказаних приміщень, внаслідок виходу з ладу (протікання) фільтру очистки холодної води у квартирі [ADDRESS]. Зважаючи на викладене, позивач просив суд стягнути з відповідача на свою користь вартість збитку невід'ємних поліпшень, що виникла в результаті затоплення - 26 225 грн., а також 6 000 грн. понесених матеріальних витрат в зв'язку з проведенням незалежної оцінки майна. Ухвалою суду від 27.11.2018 року відкрито провадження у справі та з урахуванням ч. 4 ст. 19 ЦПК України суд вирішив її розглянути у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Сторони у встановлений законом строк не подали відзив на позовну заяву. Дослідивши матеріали позову, з'ясувавши характер спірних правовідносин, суд приходить до наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Судом встановлено, що позивач є власником нежилих приміщень з № 1 по № 23 (групи приміщень № 247) (в літ. А) - офіс № 3, за адресою: [ADDRESS]. Вказана обставина підтверджується Договором дарування нежилих приміщень від 27.03.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Герасименко Н.М. за реєстровим № 917. В травні 2018 року відбулось залиття нежилого приміщення позивача. Так, відповідно до Акту про залиття нежилих приміщень з №1 по №23 (група приміщень № 247), за адресою: [ADDRESS] від 21.05.2018 року, складеним працівниками ОСББ «КВАРТАЛ ДРУЖБИ» зафіксовано, що вода йшла від квартири [ADDRESS] розташованої за вищевказаною адресою. На день обстеження комісія встановила пошкодження в демо-залі та підсобних приміщеннях, а також пошкодження продукції, яка знаходилась у приміщенні. Крім того, на підвісній стелі складеної з плит «Армстронг» виявлено пошкодження плит у вигляді вздуття, рудих плям, тріщин, прогинів, загальною кількістю 55 щтук, а також пошкоджено шпалери та зіпсовано роботу світильників стелі. Зі змісту стриманих відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що власником квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS], є [PERSON] Відповідно до листа вих. № 25/05/18 від 25.05.2018 року, ОСББ «КВАРТАЛ ДРУЖБИ» вказано, що при огляді сантехнічного обладнання у квартирі [ADDRESS], з якої витікала вода виявлено, що протікає фільтр тонкої очистки холодної води, а також кран перекриття подачі води у внутрішньо квартирній мережі був відкритий. При перекритті вищевказаного крану, залитття з фільтру припинилося, так як він встановлений після запірного крану. З матеріалів справи вбачається, що залиття нежилого приміщення позивача сталось внаслідок виходу з ладу (протікання) фільтру очистки холодної води у квартирі відповідача за [ADDRESS]. Крім того встановлено, що за рахунок та замовленням позивача, суб'єктом оціночної діяльності, було проведено обстеження та складено Звіт про оцінку майнового збитку невід'ємних поліпшень, що виник в результаті підтоплення в нежилих приміщеннях Судом встановлено, що за результатам вказаного аналізу встановлено вартість збитків понесених позивачем у розмірі 26 225 грн. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно ч. ч. 1,2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Крім того, відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Таким чином, вимоги позивача про стягнення з відповідача матеріальної шкоди є обґрунтованими, законними і такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі в сумі 26 225 грн., а також понесені витрати для визначення майнового збитку невід'ємних поліпшень у розмірі 6 000 грн., а всього: 32 225 грн. Доказів того, що залиття належних нежилих приміщень, відбулося з вини інших осіб та, як наслідок, відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано. З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача також сплачена позивачем при зверненні до суду сума судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved