Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-12 00:00:00

У лютому 2017 року позивачі звернулися до суду з позовною заявою, в якій просили стягнути з відповідача заподіяну ним матеріальну шкоду у розмірі 20 000 грн. та судові витрати по справі. В обґрунтування позову вказують, що вони є чоловіком та дружиною, перебувають у зареєстрованому шлюбі. Їхня сім'я багатодітна, оскільки на утриманні знаходиться четверо дітей. Під час шлюбу вони придбали двокімнатну квартиру [ADDRESS]. Обслуговуванням їхньої квартири займається відповідач - КП «Жилсервіс - 2» ДМР, за що вони вносять квартирну плату. Тож на відповідачу лежить обов'язок обслуговувати комунікації загального користування всередині будинку згідно з договором на обслуговування будинку та прибудинкової території. У 2015 році вони завершили ремонт в квартирі. Проте, восени 2016 року вони звернули увагу не те, що під їхньою підлогою з підвальної системи опалення в перекритті стала протікати труба опалення, так як внаслідок зносу прийшла в непридатність для використання. Вони зверталися до відповідача, до Красногвардійської районної у м. Дніпропетровську ради з заявами, що є нагальна потреба в ремонті трупи опалення. Проте, отримав відповідь від департаменту житлового господарства Дніпропетровської міської ради, що поточного ремонту в 2016 році за їхньою адресою не передбачено. Тож, 5 грудня 2016 року відбувся прорив підвальної розводки системи опалення в перекритті між квартирою [NUMBER] (офіс) та квартирою [NUMBER], внаслідок чого було залито гарячою водою їхню квартиру та завдано шкоду у вигляді: в житлові кімнати № 1 - відставання шпалер від основи (4,5 кв.м. на 2,7 кв.м.; на підлозі (лінолеум) відставання лінолеуму від основи підлоги (2,0 кв.м. на 3,2 кв.м.) та (3,5 кв.м. на 2,5 кв.м.), деформувалась на підлозі кафельна плитка 1 шт. (300 мм на 300 мм); в житлові кімнати [NUMBER] відставання шпалер від стіни (2,7 кв.м. на 4,5 кв.м.), лінолеуму від основи підлоги (лінолеуму) відставання лінолеуму від основи підлоги (3,5 кв.м. на 3,0 кв.м.). На його прохання вирахувати нанесену шкоду йому було відмовлено, посилаючи на те, що це лише вода - просохне і не буде жодних слідів. Факт залиття квартири 5 грудня 2016 року відбувся в результаті прориву підвальної труби центрального опалення в перекриття, що підтверджується Актом візуального обстеження складеного відповідачем, що свідчить про неналежне виконання КП «Жилсервіс-2» ДМР своїх обов'язків по утриманню прибудинкової території та будинку [ADDRESS]. Крім того, заважаючи на те, що ремонт у квартирі був зроблений рік тому, квартира до затоплення знаходилась в чистому, охайному стані, відремонтованому стані, що надавало їхній родині можливість комфортно проживати у ній. Проте, зараз вони вимушені разом з дітьми переїхати жити до іншої квартири, що в свою чергу викликає душевні хвилювання та порушення звичного ритму життя. Тому, позивачі вимушені звернутися до суду з даним позовом. 28 березня 2017 року представником відповідача до суду подані заперечення на позовну заяву від, в яких він зазначає, що відповідач є управителем будинку та надає послуги з управління будинку [ADDRESS] з 01.12.2016 року. Аварія в зазначеній квартирі сталася 05.12.2016 року. відповідно до журналу заявок підрядної організації КП «Жилсервіс-2» ДМР, 05.12.2016 року о 22-29 год. надійшла заява [PERSON], відповідно до якої у квартирі [NUMBER] помічена тічь стояка центрального опалення в квартирі. Було здійснено виїзд за заявкою та здійснено злиття води з системи центрального опалення будинку. Встановлено, що необхідний доступ до квартири № [NUMBER]. 06.12.2016 року о 13-13 год. надійшла заявка від [PERSON], в якій повідомлено, що надано доступ до квартири [NUMBER]. після чого було здійснено виїзд за вказаною адресою та замінено частину труби центрального опалення в квартирі [NUMBER]. Таким чином, [PERSON] як власник квартири є особою відповідальною за належне використання, експлуатацію та схоронність системи водопостачання що знаходиться в її квартирі, тому вони не можуть відповідати за шкоду, спричинену протіканням труби. У судове засідання позивач [PERSON] не з'явилася, але від її представника до суду надійшла заява, в якій позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити та справу розглядати без їхньої участі. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явився, але надав суду заяву в якій підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити та справу слухати без його участі. Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні було встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу від 27 грудня 2011 року, [PERSON] належить квартира [ADDRESS] (а.с. 7). [PERSON] перебуває у шлюбі з [PERSON], вони та їхні четверо дітей проживають у вищезазначеній квартирі. Комунальне підприємство «Жилсервіс-1» Дніпропетровської міської ради є юридичною особою, діє відповідно до власного статуту та є балансоутримувачем житлового будинку [ADDRESS]. 5 грудня 2016 року сталося залиття належної позивачу квартири [NUMBER], що знаходиться у будинку [ADDRESS], про що працівниками балансоутримувача КП «Жилсервіс-2» ДМР (начальником ПТО КП «Жилсервіс-2» ДМР Дистряновим С.І. та інженером ПТО КП «Жилсервіс-2» ДМР [PERSON]), було складено акт візуального обстеження від 06 грудня 2016 року квартири [ADDRESS]. Відповідно до акту, в двокімнатній квартирі, що знаходиться на цокольному поверсі, де зі слів власників у 2015 році був здійснений ремонт, при огляді виявлено, що в житловій кімнаті № 1 на стінах відслоїлися шпалери від основи (4,5 х 2,7 м.кв.); на підлозі від основи відслоївся лінолеум (2,0 х 3,2 м.кв. та 3,5 х 2,5 м.кв.); демонтована на підлозі кахельна плитка 1 шт. (300 х 300 мм); в житловій кімнаті [NUMBER] на стінах відслоїлися шпалери від основи (2,7 х 4,5 м.кв.); на підлозі від основи відслоївся лінолеум (3,5 х 3,0 м.кв.). Причиною залиття є прорив підвальної (підпідлогової) розводки системи опалення в перекритті між квартирою [NUMBER] а та квартирою [NUMBER] (а.с.20). Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 5327-17, складеного експертом Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз від 10.05.2018 року, вартість відновлювального ремонту приміщень квартири [ADDRESS], що були пошкоджені внаслідок залиття квартири водою складає 17 158 грн. 54 коп. Відповідно до кошторисної документації, складеної на відновлювальні роботи у зв'язку з залиттям квартири за адресою: [ADDRESS], вартість матеріалів складає 9 510 грн. 36 коп. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ч. 1 ст. 190 ЖК України, підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об'єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов'язані відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. Так, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок спростування презумпції вини шляхом доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідачем під час розгляду справи не надано доказів на підтвердження того, що його вина у залитті квартири [ADDRESS] відсутня, а отже відповідач не довів відсутність своєї вини, що є його процесуальним обов'язком згідно презумпції завдавача шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За таких підстав, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки встановлена вина відповідача та суд вважає доведеним факт заподіяння позивачам шкоди, оскільки за належний технічний стан мереж центрального опалення (забезпечення обігріву всіх приміщень) відповідальність несе саме балансоутримувач. Висновком судового експерта встановлено, що вартість відновлювального ремонту приміщень квартири [ADDRESS] складає 17 158,54 грн. та вартість матеріалів складає 9 510,36 грн. Позивачі у позовній заяві просять стягнути з відповідача суму завданої матеріальної шкоди у розмірі 20 000 грн., а враховуючи, що суд не може вийти за межі позовних вимог, то з відповідача на користь позивачів необхідно стягнути матеріальну шкоду у розмірі 20 000 грн. Згідно вимог ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. За вимогами п. 3, 4, 6 ст. 139 ЦПК України експерт, спеціаліст чи перекладач отримують винагороду за виконану роботу, пов'язану зі справою, якщо це не входить до їхніх службових обов'язків. Суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов'язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат. Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Як вбачається з матеріалів справи, за ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровськ від 08.08.2017 року була призначена по даній справі судово будівельно-технічна експертиза для визначення вартості матеріальної шкоди спричиненої залиттям квартири. Оплату вартості експертизи було покладено на позивачку [PERSON] Згідно наданої квитанції 1/99 від 14.12.2017 року (а.с. 66) та рахунку на оплату № 1216 від 23.11.2017 року (а.с. 67) за висновок судової будівельно-технічної експертизи, позивачкою [PERSON] було сплачено суму за проведення експертизи у розмірі 3 961 грн. 60 коп., а також за прийняття даного платежу відповідно до квитанції 1/100 від 12.12.2017 року суму у розмірі 39 грн. 62 коп. (а.с. 66 обор.) Відповідно до вимог ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Тому, з урахуванням того, що витрати на проведення експертизи понесла саме позивачка [PERSON], то з відповідача необхідно стягнути на користь позивачки [PERSON] судові витрати у розмірі 4001 грн. 22 коп. (3961,60 + 39,62) Також, відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тому, з відповідача на користь позивачів необхідно стягнути судовий збір по справі у розмірі 640 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved