Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-06 00:00:00

У лютому 2021 року позивач [PERSON] звернулася до Подільського районного суду м. Києва з позовом, в якому просила зобов`язати відповідача провести ремонт шляхом заміни трубопроводів гарячого та холодного водопостачання по всій вертикалі стояку квартири [ADDRESS] , а також стягнути 132555,60 грн. - майнової шкоди завданої залиттям квартири, 4000,00 грн. - витрати на правничу допомогу, 19200,00 грн. витрат пов`язаних із залученням експертів та проведенням експертизи, 3223,60 - витрат пов`язаних зі сплатою судового збору. В обґрунтування позову зазначено, що позивач є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 06.04.2007 року. 28 листопада 2007 року між позивачем та ЖЕК-701 «Поділ-Житло» укладено договір № 3919 про участь у витратах на утримання будинку та прибудинкової території. З 2019 року ЖЕК-701 «Поділ-житло» ліквідоване, його права та обов`язки перейшли до відповідача, позивачем послуги за житлово-комунальні послуги сплачувалися відповідачу з липня 2018 року, а тому надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій належить КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва». 18 вересня 2019 року в вбиральні квартири позивача трапилося залиття внаслідок руйнування привареного відводу від стояка гарячого водопостачання. Цей факт був зафіксований актом про пошкодження приміщення від 02.10.2019 за яким було встановлено перелік пошкоджень квартири та, що залиття сталося з вини ЖЕК-701 КП «Поділ-Житло». На звернення позивача, листом від 18.10.2019 відповідач повідомив, що провів поточний ремонт інженерних мереж , відновив водопостачання та надав акт від 02.10.2019 у якому було встановлено перелік пошкоджень квартири та, причиною затоплення стало самовільне втручання до трубопроводу гарячого водопостачання з вини позивача Листом від 06.11.2019 на звернення позивача щодо необхідності заміни внутрішньобудинкових магістралей труби гарячого та холодного водопостчання відповідач надав відповідь, що бракує коштів з державного бюджету на проведення такого ремонту, повідомив, що оскільки будинок старий він потребує такого ремонту в порядку черговості та пріорітетності, запропонував позивачу фінансову співучасть у проведенні вказаного ремонту. На звернення позивача щодо необхідності термінової замін внутрішньобудинкових магістралей труби гарячого та холодного водопостачання відповідач, листом від 06.02.2020 року відповів, що ним було обстежено стоякові труби водопостачання квартири позивача, про що складено акт, згідно із яким було встановлено, що стоякові труби ГВП та ХВП знаходяться в задовільному стані, зашиті в фальшстіну з гіпсокартону, яка заважає провести повне обстеження та утруднює природню вентиляцію, яка могла пришвидшити корозію металу. [PERSON] були усунуті перешкоди доступу до труб ГВП та ХВП та повідомлено про це відповідача. Обстеження було проведене формально не була зазначена причина аварії стояка ГВП, не роз`яснена межа відповідальності між позивачем та відповідачем. Позивач звернулася до експертної установи задля проведення будівельно-технічної експертизи. Висновком експерта було встановлено розмір майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири у розмірі 132555,60 грн. Також позивачем замовлено проведення технічного обстеження об`єкта архітектури, а саме її квартири. Звітом спеціаліста встановлено, що технічний стан інженерних мереж опалення та холодного водопостачання не придатний для нормальної експлуатації ; необхідно виконати ремонт або заміну мереж ГВП та ХВП, а до завершення цих заходів використання мережі за обмеженим режимом експлуатації, контролюючи стан мереж. Точка приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стін до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації. З огляду на викладене вважає, що саме відповідач має провести відповідний ремонт або заміну мереж ГВП та ХВП за власні кошти, та залиття квартири сталося з вини відповідача Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва». Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 23.02.2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 12.03.2021 року до суду від відповідача надійшов відзив, в якому позивач просить відмовити в задоволенні позовних вимог з посиланням на наступне. КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» не є правонаступником КП «Поділ Житло» та і взагалі будь-якого підприємства. Відповідач акт від 02.10.2019 не визнає, оскільки форма Акту не відповідає затвердженій Наказом № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», печатка на ньому відсутня, до акту вносилися зміни, а саме закреслено дату 27 вересня 2019 та виправлено на 02 жовтня 2019 року відсутні будь-які записи про внесення змін та їх засвідчення. Окрім того до позовної заяви долучений інший акт від 02 жовтня 2019 року, що складений відповідачем, за яким вказана причина залиття - самовільне втручання мешканців в систему трубопроводу, та він відповідає затвердженій формі. У висновку експерта, складеному за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження, досліджувалися і оцінювалися всі приміщення квартири - дві кімнати, кухня, ванна, проте в акті складеному представниками відповідача зазначені пошкодження, які локалізовані - коридор та туалет і позивач не зазначив своїх зауважень з цього приводу. Щодо зазначеного у розділі 1.2 звіту № 10 про проведення технічного обстеження інженерних мереж, складеному ФОП [PERSON] від 28 квітня 2020 року «Стояки ГВП та ХВП змонтовані з оцинкованих водогазопровідних труб. Відводи в квартиру змонтовані із чорних водогазопровідних труб. Всі труби пофарбовані масляною фарбою. В місці зварки відводів стики зварки не були оброблені цинковою пастою, що сприяло коронуванню стика. Внаслідок поганої якості води в місці відводу відклався бруд та агресивні солі, що разом з «блукаючим струмом» призвели до руйнування металу труб в місці стику стояків та відводів», повідомляє, що відгалуження від стояків, були виконані з метою встановлення лічильників. Тобто, таке втручання було здійснено споживачем на власний розсуд і задовго до створення та державної реєстрації відповідача. З цього випливає, шо позивач сам призвів до таких наслідків, позаяк таке втручання і призвело до руйнування металу в місці стику. Стояки ГВП та ХВП протягом тривалого часу були позбавлені природньої вентиляції, так як були зашиті гіпсокартоном та обкладені облицювальною плиткою, їх руйнування було пришвидшено. Щодо зобов`язання провести капітальний ремонт трубопроводів ГВП та ХВП КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» не є управителем житлового будинку на [ADDRESS] , а також виконавцем комунальної послуги з постачання теплової енергії, постачання гарячої та холодної води. У судовому засіданні представник позивача позов підтримала, просила суд його задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечувала з підстав зазначених у відзиві, просила у задоволенні позову відмовити Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані сторонами документи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтується позовні вимоги, оцінивши докази на предмет належності, достовірності та допустимості у їх сукупності, вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 06.04.2007 року посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петровою С.М. квартира [ADDRESS] належить позивачу [PERSON] 28 листопада 2007 року між позивачем та КЕП-701 КП «Поділ-житло» укладено договір про участь у витратах на утримання прибудинкових територій № [NUMBER] . Судом встановлено, що 18 вересня 2019 року в квартирі [ADDRESS] сталось залиття квартири. З матеріалів справи вбачається, що 19 вересня 2019 року до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» [PERSON] подала заяву про призначення комісії для встановлення причин аварії. Позивачем долучено до матеріалів справи два Акти датовані 02.10.2019 року. Згідно із Акту від 02.10.2019 року, складений комісією у складі представника КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» головного інженера Козьми Д.В., власника квартири [ADDRESS] , власника квартири [ADDRESS] та власника квартири [ADDRESS] позивача [PERSON] за яким проведена перевірка стану приміщення після його затоплення, яке сталося 18.09.2019 року о 19.00 год., встановлено що вказана аварія трапилася з вини працівників ЖЕК-701, пошкоджені приміщення туалету, коридору та кімнати. Частиною третьою статті 386 Цивільного кодексу України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до другого абзацу п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 N 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. З урахуванням вище викладеного суд не приймає вказаний акт в якості доказу. Відповідно до іншого акту від 02.10.2019, складеного комісією КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» у складі провідного інженера відділу експлуатації та утримання житлового фонду Ковалюк А.І. ; провідного інженера відділу експлуатації та утримання житлового фонду Декал О.М. ; головного інженера технічної дільниці № 1 Козьми Д.В. про обстеження квартири [ADDRESS] згідно зі зверненням [PERSON] від 19.09.2019, про те, що в ході обстеження встановлені пошкодження в коридорі наявне відшарування та розходження з`єднань паркету площею близько 2 кв. м., в туалеті площею 1,1 кв.м. на стінах по всій площі відшарування шпалер. Вказані пошкодження сталися внаслідок пошкодження трубопроводу гарячого водопостачання через самовільне втручання мешканця квартири. Згідно висновку експерта про незалежну оцінку матеріального збитку внаслідок залиття квартири [ADDRESS] від 26 грудня 2019 року, виконаного Незалежним інститутом судових експертиз вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню оздоблювальних та покриття конструктивних елементів квартири підлог, стін які були пошкоджені внаслідок залиття квартири, станом на час складання висновку становить 132 555,60 грн. Також експертом встановлені пошкодження підлоги в кімнатах, коридорі у кухні, вбиральні та ванній кімнаті; шпалер на стінах в кімнатах, коридорі та частково у вбиральні; фарбувального шару стін та стелі в кухні, ванній кімнаті та вбиральні; дерев`яних міжкімнатних дверей між кімнатами в кухню, ванну кімнату та вбиральню. Вказані пошкодження частково відповідають Акту обстеження квартири від 02.10.2019 року, проте позивачем не долучені докази того, що вказані пошкодження спричинені затопленням квартири, яке мало місце 18.09.2019 року чи мало місце інше затоплення. У звіті № 10 від 28 квітня 2020 року про проведення технічного обстеження інженерних мереж обстеження магістральних стояків гарячого та холодного водопостачання в квартирі [ADDRESS] складеного ФОП [PERSON] зазначено, що технічний стан інженерних мереж опалення та холодного водопостачання не придатний для нормальної експлуатації; необхідно виконати ремонт або заміну мереж ГВП та ХВП, а до завершення цих заходів використання мережі за обмеженим режимом експлуатації, контролюючи стан мереж. Відповідно до Акту обстеження ГВП та ХВП за адресою [ADDRESS] від 05.02.2020 року комісією встановлено, що стоякова труба ГВП та ХВП знаходяться в задовільному стані в місці наявного доступу. Стояк гарячого водопостачання зашитий гіпсокартоном і обкладений облицювальною плиткою, через це доступ до стояка виявився неможливим, відсутність доступу повітря для природної вентиляції могли пришвидшити корозію металу. Рекомендовано мешканцям квартири виконати роботи з демонтажу фальшстіни з гіпсокартону для повного обстеження вищезазначених мереж. Після усунення перешкод доступу до стояка ГВП 17.03.2020 року комісією було проведено повторне обстеження ГВП та ХВП за адресою: [ADDRESS] та встановлено, що при візуальному обстеженні стоякова труба ГВП та ХВП в вищевказаній квартирі знаходиться у задовільному стані, про що складено відповідний акт. Також у вказаному акті вбачається, що комісія дійшла згоди, що мешканцю квартири необхідно виконати роботи по інженерним мережам за власний рахунок. Згідно ст. 151 ЖК України визначено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Положеннями ст. ст. 319, 312 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Наведені норми матеріального права встановлюють зобов`язання власника нерухомого майна щодо його утримання, це стосується й внутрішньоквартирних систем. Статтею 322 ЦК України встановлено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі ст. 382 ЦК України, квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Власникам квартири у дво-або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку. Згідно з п. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендатор) згідно з договором найму (оренди); забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Тобто відповідальність за належний стан санітарно-технічного обладнання та внутрішньо квартирних мереж в квартирі несе безпосередньо сам власник. Утримання внутрішніх (внутрішньо квартирних) мереж водопостачання є обов`язком власника квартири. Так, як відгалуження від стояків де стався відрив були виконані з метою встановлення лічильників, здійснене позивачем на власний розсуд, стики зварки не були оброблені цинковою пастою, стояки ГВП та ХВП протягом тривалого часу були позбавлені природної вентиляції, оскільки були зашиті гіпсокартоном та обкладені облицювальною плиткою їх руйнування було пришвидшене та вказане затоплення сталося з вини позивача. Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Відповідно до ч. 3 ст. 1 вказаного Закону внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, що обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікація до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» виконавцем комунальної послуги є суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору. Згідно положень ч. 2 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний зокрема: забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором; своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; виплачувати споживачу штраф за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновних робіт у розмірі, визначеному законодавством; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини. Відповідно до ч. 1 статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг належать: п. 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньо будинкових систем (крім обслуговування внутрішньо будинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до рішення Київської міської ради від 09.10.2014 року № 270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва» та розпорядження Подільської районної у м. Києві державної адміністрації від 29.01.2015 року № 50, будинки комунальної власності Подільського району обслуговуються Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» з 01.05.2015, тобто Керуюча компанія є новоствореним підприємством та не є правонаступником попередніх балансоутримувачів. Надання послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій Керуюча компанія (а також всі житлово-експлуатаційні дільниці як структурні підрозділи Керуючої компанії) розпочала здійснювати після передачі в своє повне господарське відання об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Києва, що перебувають у сфері управління Подільської РДА та обліковуються на її балансі з 01.05.2015, що вбачається з Розпорядження Подільської районної в м. Києві державної адміністрації № 50 від 29.01.2015 «Про закріплення за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва». До діяльності Комунального підприємства належить, зокрема, надання послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій та інших житлово-комунальних послуг, надання послуг з аварійного обслуговування внутрішньо-будинкових та зовнішніх інженерних мереж, надання консультативних послуг, сприяння виробникам (виконавцям) комунальних послуг у забезпеченні споживачів тепло-, електроенергією, водопостачанням, водовідведенням, газом, тощо. Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунальних послуг від 10.08.2004 №150 «Про затвердження Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків та споруд» визначено та впорядковано види робіт за критеріями - поточний/капітальний. У п.2.12.1 Наказу заміну ділянок трубопроводів віднесено до капітального ремонту. Додатком 1 до Договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій № 55481/19 від 21.12.2019, укладеним між Позивачем та Відповідачем визначено складові тарифу на послугу, яку надає Відповідач. Серед складових тарифу вбачається, що здійснення капітального ремонту не передбачене. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 869 від 01.06.2011 «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги (Порядок формування тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) багатоквартирного будинку здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньо будинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації. За положеннями ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ст. 94 ЦПК України). Статтями 76-80 ЦПК України визначено поняття належності, достатності, допустимості та достовірності доказів. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Правовідносини між сторонами є деліктними, оскільки виникли у зв`язку із спричиненням шкоди, а тому регулюються Главою 82 ЦК України. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком. Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: dismissed