Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-31 00:00:00

У лютому 2021 року [PERSON] звернулася до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що [PERSON] , яка померла [INFO] була рідною тіткою [PERSON] , [INFO] . Свої вимоги заявник мотивувала тим, що [INFO] померла її рідна тітка - [PERSON] . Окрім неї у [PERSON] рідних не було. За життя [PERSON] заповіту не залишила. Після її смерті відкрилась спадщина у виглядіжитлового будинку та господарських споруд, що розташовані за адресою: [ADDRESS] та земельної ділянки адресою: [ADDRESS] . При зверненні до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті рідної тітки, їй було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] в зв`язку з підтвердженням родинних відносин зі спадкодавцем та рекомендовано звернутися до суду.Це стало приводом для звернення до суду. Встановлення даного факту необхідно заявнику для оформлення спадщини після смерті [PERSON] в нотаріальній конторі. Посилаючись на дані обставини, просила суд встановити той факт, що [PERSON] , яка померла [INFO] була рідною тіткою [PERSON] , [INFO] . Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 08.02.2021 року відкрито провадження по справі в порядку окремого провадження. Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 04.03.2021 року витребувано у приватного нотаріуса Патраманської Л.М. Роздільнянського нотаріального округу Одеської області належним чином завірену копію спадкової справи № 40/20, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В судове засідання представник заявника - адвокат Панчошенко О.В., який діяв на підставі ордер серії ОД № 223443 від 02.02.2021 року, в судове засідання не з`явився, надавши суду заяву, в якій вимоги [PERSON] підтримав у повному обсязі та просив справу розглядати у його відсутність. ( а.с.118) Заінтересована особа - Роздільнянська міська рада Одеської області про час та місце слухання по справі були сповіщені належним чином, однак в судове засідання не з`явилися, надали суду заяву в якій просили справу розглядати у відсутність їх представника. (а.с.119) У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3 ст. 211 ЦПК України, судом, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд дослідивши обставини справи, оцінивши надані докази, дійшов висновку про можливість задоволення заявлених вимог, виходячи з наступного. Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи на підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Встановлення юридичних фактів у порядку окремого провадження сприяє реалізації конституційних прав громадян. Умовами, за наявності яких можливим є звернення до суду для встановлення фактів, що мають юридичне значення є те, що згідно із законом ці факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети. У відповідності до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд вправі встановити факт родинних відносин між фізичними особами. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження заявника - [PERSON] , [INFO] , в графі батько зазначено - [PERSON] , мати зазначена - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження, серії [NUMBER] , виданого повторно Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юмстиції ( м. Одеса) 08.07.2020 року, на підставі актового запису № 163 ( а.с.30). В подальшому, заявник уклала шлюб з [PERSON] , змінивши прізвище на [PERSON] , який 15.09.1992 року був розірваний, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу, серії [NUMBER] , виданого 15.09.1992 року Роздільнянським відділом РАГС. ( а.с. 31) Крім того, 25.11.2000 року заявник уклала шлюб з [PERSON] , змінивши прізвище - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 25.11.2000 року Лиманською селищною радою Роздільнянського району Одеської області, на підставі актового запису № 48. ( а.с.32) Також судом встановлено, що батько заявника [PERSON] народився [INFO] в с. Переска Дрогичинського району Брестської області Республіки Білорусь, в графі батько зазначено - [PERSON] , мати зазначена - [PERSON] , що підтверджується копію актового запису про народження №5, що надійшла від головного управління юстиції Брестського обласного виконавчого комітету Республіки Білорусь. ( а.с.27-28). У батька заявника була сестра [PERSON] , яка народилася [INFO] , в с. Переска Дрогичинського району Брестської області Республіки Білорусь, в графі батько зазначено - [PERSON] , мати зазначена - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження, серії [NUMBER] , виданого Рай бюро РАГС Пінської області 08.04.1953 року.( а.с. 10) В 1954-1956 роках [PERSON] , вийшла заміж за [PERSON] та змінила своє дівоче прізвище [PERSON] на прізвище чоловіка - [PERSON] , їх шлюб був зареєстрований в бюро РАГС Дрогичинського райвиконкому Брестської області Республіки Білорусь. Однак як свідоцтво про реєстрацію вказано шлюбу, відповідний актовий запис так і актовий запис про це розлучення були втрачені. Відповідно до інформації, що надійшла від Головного управління юстиції Брестського обласного виконавчого комітету Республіки Білорусь, актова запис про шлюб [PERSON] та [PERSON] відсутня. ( а.с.14-15) Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00026944290 від 08.07.2020 [PERSON] , [INFO] 26.03.1993 року уклала шлюб з [PERSON] , змінивши прізвище на [PERSON] . ( а.с.16) [INFO] помер батько заявника - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого 27.03.1994 року Лиманською сільською радою Роздільнянського району Одеської області, на підставі актового запису № 26.( а.с.29) [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого 05.02.2020 року Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Одеса), на підставі актового запису № 93.( а.с.24) Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне її майно, а саме: -житловий будинок [ADDRESS] , який в цілому складається з житлового будинку, позначеного на плані літерою «А», загальною площею 80,90кв.м., житловою25,40 кв.м.; «Б»- сарай, «б» - підвал; «В»- вбиральня; «Г» - душ; «Д» - сарай; «Є» - сарай; «Ж»-навіс; І -цистерна, що підтверджується свідоцтвом про право власності серії [NUMBER] , видане 15 вересня 2008 року Роздільнянською міською радою; - земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] ; кадастровий номер 51239101100:02:018:0090, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що підтверджується свідоцтвом про право власності серії [NUMBER] , від 29.04.2014 року. Спадкуванням згідно ст.1216 ЦК України є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Ст.1217 ЦК України передбачає, що спадкування здійснюється за законом або за заповітом. За життя [PERSON] заповіту на склала, тому має місце спадкування за законом. У встановленому порядку заявник звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті рідної тітки [PERSON] , яка померла [INFO] до приватного нотаріуса Патраманської Л.М. Роздільнянського районного нотаріального округу в Одеській області, але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю документів підтверджуючі родинні відносини зі спадкодавцем та рекомендовано звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин зі спадкодавцем. (а.с.33). При огляді копії спадкової справи №40/2020 щодо майна померлої [PERSON] , яка померла [INFO] ( а.с. 59-109), встановлено, що при житті [PERSON] склала заповіти, посвідчених 07.09.2018 року за реєстровим № 1237 та 24.10.2018 року за реєстровим № 1568. ( а.с.91,92). 17.10.2019 року [PERSON] надала приватному нотаріусу Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області заяву про скасування заповіту від 24.10.2018 року, за реєстровим № 1568, справжність підписуна заяві про скасування заповіту нотаріусом засвідчено. ( а.с.93) Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадкову реєстрі № 57956255 від 17.10.2019 року, у Спадковому реєстрі за заявою приватним нотаріусом Курако К.Л. Роздільнянського районного нотаріального округу в Одеській області, скасовано заповіт 63201258 за реєстровим № 1568. ( а.с. 115-116) Відповідно до частин 1-3 ст. 1254 ЦК України, заповідач має право у будь - який час скасувати заповіт. Заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним. Аналіз положень ст. 1254 Цивільного кодексу України дає підстави для висновку про те, що існують дві можливі форми скасування заповідачем раніше складеного заповіту, а саме: - шляхом складання нового заповіту, який частково або повністю скасовує попередній заповіт; - шляхом подачі заяви про скасування заповідачем попереднього заповіту. Відповідно до частини сьомої статті 1254 ЦК України скасування заповіту, внесення до нього змін провадяться у порядку, встановленому цим Кодексом для посвідчення заповіту і підлягають державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Тобто, з метою захисту майнових прав та інтересів громадян і юридичних осіб всі заповіти складені та посвідчені, змінені або скасовані в установленому законодавством порядку, підлягають обов?язковій реєстрації в Єдиному реєстрі заповітів та спадкових справ у порядку, що встановлений Положенням про Єдиний реєстр заповітів та спадкових справ. Відповідно до частин першої, другої статті 57 Закону України «Про нотаріат» нотаріус, завідуючий державним нотаріальним архівом, посадова особа органу місцевого самоврядування при одержанні заяви про скасування чи зміну заповіту, який скасовує чи змінює раніше складений заповіт, роблять про це відмітку на примірнику заповіту, що зберігається в державній нотаріальній конторі, у приватного нотаріуса, в державному нотаріальному архіві чи у виконавчому комітеті сільської, селищної, міської Ради народних депутатів, та в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій і забезпечують державну реєстрацію нового заповіту, змін до заповіту, скасування заповіту у Спадковому реєстрі відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України. Справжність підпису на заяві про скасування чи зміну заповіту повинна бути нотаріально засвідченою. Так, складений 24.10.2018 р. заповіт [PERSON] , який посвідчений приватним нотаріусом Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області Курако К.Л.. та зареєстрований в реєстрі за №1568 скасовано заповідачем. Факт того, що [PERSON] , яка померла [INFO] була рідною тіткою [PERSON] , [INFO] , підтверджено письмовими поясненнями свідків: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , яким достовірно відомо, що [PERSON] , яка померла [INFO] була рідною тіткою [PERSON] , [INFO] .( а.с.52-58) Суд визнає покази свідка достовірними і приймає їх в якості доказів, оскільки свідкам достовірно відомо, що [PERSON] , яка померла [INFO] була рідною тіткою [PERSON] , [INFO] . З урахуванням наведеного, у суду немає підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідком. Дані про його заінтересованість в результаті розгляду справи - відсутні, його показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим зібраним у справі доказам. Оскільки заявник звернувся до суду з заявою для захисту своїх прав на одержання свідоцтва про право на спадщину після смерті своєї матері, це питання вирішити неможливо із-за смерті матері заявника, з матеріалів справи не вбачається, що встановлення факту за даною заявою пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, тому суд дійшов висновку, що заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню з метою захисту цивільного права заявника щодо визнання родинних відносин між ним та його рідною матір`ю. На підставі викладеного, суд вважає достовірно встановленим факт, що [PERSON] , яка померла [INFO] була рідною тіткою [PERSON] , [INFO] . На підставі викладеного та

Outcome: approved