Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-26 00:00:00

У лютому 2019 р. позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства ( далі КП) «Жилкомсервіс», третя особа-Управління державної казначейської служби в м.Харкові про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 5700 грн., моральної шкоди в сумі 2000 грн., а також понесених витрат на проведення оцінки розміру матеріального збитку і оплату судового збору. Свої позовні вимоги [PERSON] мотивує тим, що 20.01.2019, о 12 год., проводились роботи по прибиранню бурульок та снігового нальоту з даху будинку [ADDRESS] , в ході якого пошкоджено покрівлю балкона квартири 41, що належить позивачу, розташовану на 5 поверсі. Звернувшись 21.01.2019 р. на гарячу лінію Харківської міської ради щодо завдання збитків, відповіді не отримав. Зазначає, що покрівля балкона була пробита наскрізь, що запровадило потрапляння снігу та дощу на підлогу балкона. Спричинену моральну шкоду обгрунтовує тим, що завдання збитків майну позивача з боку балансоутримувача відбувається не в перший раз, оскільки у січні 2017 р. пошкоджена покрівля над квартирою 41 та незважаючи на відповідне повідомлення Департаменту житлового господарства, не була відремонтована до теперішнього часу. Систематичне нанесення шкоди, як зазначає позивач, впливає на його психічний стан, приводить до роздратування , нервового зриву, відволікає від роботи, оскільки позивач витрачає свої нерви на спілкування та некомпетентне відношення до себе від представників КП «Жилкомсервіс». Представник відповідача КП «Жилкомсервіс» проти позову заперечував, надавши відзив, в якому посилається на те, що позивачем не доведено, що дії КП «Жилкомсервіс» є неправомірними, послуги з прибирання бурульок та снігу з даху будівель не входить в перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території, які надає КП «Жилкомсервіс», ніяких робот в цей період по прибиранню снігу з покрівлі будинку [ADDRESS] вони не проводили . Вважають також , що звіт дослідження суб`єкта оціночної діяльності , наданий позивачем на підтвердження розміру майнової шкоди, не є належним і допустимим доказом ( а.с. 55-61). Представник 3 особи-Управління державної казначейської служби в м.Харкові в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений завчасно, належним чином, направив письмові пояснення, в яких стверджує, що механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими органами, які мають право приймати такі рішення, врегульовано Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затв. постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 р. № 845. Відповідальність по відшкодуванню шкоди, завданої позивачеві має бути покладено на особу, яка її завдала, а на Державне Казначейство України може бути покладено функцію з виконання рішення суду щодо стягнення коштів з боржників. Шкода, заподіяна неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідальних осіб повинно бути відшкодована за рахунок бюджетних асигнувань боржника. У письмових поясненнях міститься також заява про розгляд справи за відсутності представника Управління ( а.с. 49-50). Суд, вислухавши пояснення сторін , перевіривши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до наступного. [PERSON] є власником трикімнатної квартири [ADDRESS] згідно договору купівлі-продажу, посвідченого 30.07.2015 р. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бєлінською К.В. за реєстровим №1845 ( а,с. 10). Обґрунтовуючи позовні вимоги, [PERSON] зазначив, що 20.01.2019 р., о 12 год., проводилось прибирання з будинку бурульок та снігового полію, в ході якого пошкоджено покрівлю балкону його квартири, яка розташована на п`ятому поверсі п`ятиповерхового будинку. З цього приводу позивач звернувся на гарячу лінію 1562, проте відповіді не отримав. На його письмове звернення до Харківської міської ради отримана інформація від Департаменту житлового господарства про те, що житловий будинок [ADDRESS] був зарахований на баланс Комунального підприємства «Жилкомсервіс» згідно розпорядження Управління комунального майта та приватизації № 189 від 28.02.2007 р. Проведення робіт по капітальному ремонту будинку в поточному році не заплановано (а.с. 11). Актом обстеження № 391 від 29.01.2019 р., складеним комісією представників дільниці № 7 КП «Жилкомсервіс» підтверджено, що балконний козирок квартири [ADDRESS] , виконаний з полікарбонату, в січні 2019 р., при знятті бурульок і полію, був пошкоджений ( а.с.15). Згідно звіту про оцінку майна, проведеного суб`єктом оціночної діяльності 20.01.2019 р., матеріальний збиток, нанесений власникові кв. [ADDRESS] в результаті падіння бурульок на козирок балкону з полікарбонату та пробоїн, складає 5700 грн. ( а.с.17-27). За договором № 21/01-2019 від 30.01.2019 р.на виконання робіт по оцінці майна та визначення вартості матеріального збитку, рахунком -фактурою 012/01-2019, позивачем сплачено 1100 грн., що підтверджується відповідною квитанцією ( а.с. 34-36). Суд відхиляє доводи представника відповідача КП «Жилкомсервіс» про те, що звіт про оцінку матеріального збитку не є належним та допустимим доказом у справі. За вимогами ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення ( ч.1, ч.2 ст. 77 ЦПК України). Відповідно до листа Департаменту житлового господарства № С-1-135/0/88-19.08-31-1967/0/129-19 від 22.02.2019 р., отриманого на звернення [PERSON] , комісійним обстеженням було встановлено, що після випадіння атмосферних опадів підрядною організацією КП «ХРСП» були виконані роботи з очищення покрівлі від снігу та криги житлового будинку [ADDRESS] , і при виконанні робіт був пошкоджений піддашок балкону квартири 41. Додатково повідомлено, що рішенням Харківської міської ради від 10.05.2017 р. № 283 встановлено перелік послуг, який надає КП «Жилкомсервіс», за які здійснюється оплата. Очищення покрівель житлових будинків від снігу не входить до переліку послуг і не є частиною єдиного тарифу з обслуговування житлових будинків, споруд та прибудинкових територій ( а.с. 71). Суд також не погоджується з доводами відповідача про те, що очищення покрівель житлових будинків від снігу не входить до компетенції КП «Жилкомсервіс». Представник відповідача підтвердив той факт, що будинок [ADDRESS] перебуває на балансі КП «Жилкомсервіс» з 2007 р. Балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом (стаття 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Відповідно до пункту 7 частини першої статті 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. За вимогами статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичними особами на управління майном, забезпечувати умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Балансоутримувач зобов`язаний регулярно виконувати роботи по скиданню з дахів і покрівель снігу та льоду (п. 1.5. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005, п. 1.1.8.6. Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень будинків, споруд, затвердженого наказом Держжитлокомунгоспу України № 150 від 10.08.2004). Отже, обов`язок щодо прибирання, ремонту будинку та надання послуг з поточного утримання прибудинкової території, у тому числі прибирання з дахів будинку льодяних бурульок в зимовий період віднесено до діяльності комунальних підприємств. Цей вид робіт визначений як обов`язковий для виконання з утримання будинків та прибудинкових територій. Відповідно до частин першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на це та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Установивши, що позивачу завдано майнової шкоди внаслідок падіння криги на на полікарбонатний козирок балкону його квартири, балансоутримувачем якого є КП «Жилкомсервіс», суд дійшов висновку про покладення на відповідача обов`язку з відшкодування шкоди в сумі 5700 грн.та витрат на проведення оцінки понесених збитків- 1100 грн. Суд також враховує, що відповідно до ч.1 і ч.2 ст. 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. Замовник відшкодовує шкоду, завдану іншій особі підрядником, якщо він діяв за завданням замовника. Згідно із ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Сутність компенсації моральної шкоди як способу захисту цивільних прав полягає у покладенні на правопорушника юридичного обов`язку компенсувати потерпілому втрати немайнового характеру внаслідок душевних і фізичних страждань, спричинених порушенням його блага і прав, а головна мета такої компенсації - надання можливості потерпілій особі за її допомогою відновити втрачену душевну рівновагу, певною мірою пом`якшити заподіяні переживання. Визначаючи розмір моральної шкоди, суд виходить з того, що у зв`язку з пошкодженням майна позивача, понесені незаплановані витрати, виникла необхідність докладати зусиль з інших питань, які виникли унаслідок цієї події, і такий випадок, за ствердженнями [PERSON] , відбувається не вперше. Ураховуючи вимоги справедливості, добросовісності та розумності, а також конкретні обставини справи, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування моральної шкоди 1000 грн. Відповідно до правил ст.141 ЦПК України судовий збір, сплачений позивачем при зверненні до суду , підлягає стягненню з відповідача. На підставі викладеного і

Outcome: partial