Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-22 00:00:00

У лютому 2018 року позивач звернулася до суду з вказаним позовом до Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначивши, що [INFO] померла її мати [PERSON], яка заповіту не складала. Після смерті відкрилася спадщина, однак оскільки важко переживала смерть матері і була морально виснажена, не могла звернутися до нотаріуса із заявою на прийняття спадщини у шестимісячний строк. Ухвалою судді від 07.02.2018 у справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання /а. с. 22-23/. 02.03.2018 до суду від Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) засобами поштового зв'язку надійшов відзив, у якому заперечував представник [PERSON] проти позову, вказуючи, що Виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) є неналежним відповідачем, позов до нього є безпідставним /а. с. 32-33/. Представник позивача 06.03.2018 подала до суду клопотання про заміну неналежного відповідача на належного - Київську міську раду, яке ухвалою суду від 06.03.2018 задоволено, також одночасно закінчено підготовче провадження у справі і призначено судове засідання по суті /а. с. 37-38, 44-45/. Від відповідача Київської міської ради відзив до суду не надходив. Представник позивача 23.04.2018 подала до суду заяву про проведення судового засідання за відсутності сторони позивача, позов підтримала і просила задовольнити /а. с. 54/. Представник відповідача - Київської міської ради - не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином /а. с. 52/. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши письмові докази у їхній сукупності, приходить до висновку про задоволення позову. [INFO] померла мама позивачки [PERSON], смерть якої зареєстрована актовим записом, складеним відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві за № 9285. Після її смерті відкрилась спадщина на нерухоме майно, яке належало їй при житті, а саме на квартиру [ADDRESS]. Встановлено, що за життя [PERSON] заповіт не складала, а тому єдиною спадкоємницею за законом є її дочка [PERSON] - позивач у справі. У встановлений законодавством шестимісячний термін позивач не прийняла спадщину, оскільки звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не змогла через те, що вона важко переживала смерть її матері, була морально виснажена. її стан не дозволяв замислюватись про оформлення документів, що стало реальною перешкодою в прийнятті спадщини. У зв'язку із відсутністю на території України в період з 17.10.2017 по 31.10.2017, а також в період з 01.11.2017 по 15.12.2017 була відправлена у службове відрядження до Німеччині, тому не змогла реалізувати своє право. Статтею 1268 Цивільного кодексу України передбачено право спадкоємця за законом чи заповітом прийняти спадщину або відмовитись від її прийняття. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має на підставі ст. 1269 Цивільного кодексу України подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивач пропустила строк для звернення з заявою про прийняття спадщини з поважної причини, а тому позов підлягає задоволенню. На підставі ст.ст. 1220, 1261, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 1-23, 76-81, 89, 95, 141, 258-259, 263-265, 352, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

Outcome: approved