Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-04 00:00:00

У лютому 2015 року позивачка, [PERSON], звернулася до Овідіопольського районного суду Одеської області із означеною позовною заявою до [PERSON], в якій просила поділити житловий будинок [ADDRESS], в натурі між власниками і виділити позивачу у власність 1/2 частину цього нерухомого майна, а також визначити порядок користування земельною ділянкою. У березні 2015 року відповідач за первісним позовом [PERSON] звернулася до Овідіопольського районного суду Одеської області з зустрічною позовною заявою до [PERSON] виділення в натурі майна, що знаходиться в спільній частковій власності та визначення порядку користування земельною ділянкою. Ухвалою суду від 11.03.2015 року зазначені позовні заяви були об'єднані в одне провадження. Позивачка вказує, що є власницею ? частки у спільній частковій власності житлового будинку [ADDRESS]. Вказане майно належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого після смерті її батька, [PERSON], державним нотаріусом Кураловою Т.Д., 09.10.2014р., зареєстрованого в реєстрі за № 1-962. У свою чергу, іншою власницею ? частки вказаного житлового будинку є рідна сестра [PERSON] - [PERSON], позивач за зустрічним позовом. Своє право власності вона зареєструвала після смерті батька, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень від № 27869892 від 09.10.2014р. Спірне майно згідно схематичному плану, що представлений у технічному паспорті на будинок, складається з: 1) літери А,а,а1 - житлового будинку; 2) літери Б,б - гаражу; 3) літери В - сараю; 4) літери Г - убиральні; 5) літери 1-4,І - споруд. Загальна площа будинку складає 107,9 кв.м., у тому числі житлова - 51,7 кв.м. Земельна ділянка є неприватизованою та знаходиться у фактичному користуванні сторін по справі. Загальна площа ділянки складає 0,21га, що підтверджується довідкою Петродолинської сільської ради за вих. № 146 від 10.02.2015р. із посиланням на дані земельно-кадастрової книги. Так, позивач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом, враховуючи неможливість досягти угоди про спосіб виділення частки із загального майна, просять виділити їм (кожній окремо) у власність 1/2 частину нерухомого майна у вигляді житлового будинку [ADDRESS], а також визначити порядок користування земельною ділянкою. Представник позивача за первісним позовом свої вимоги підтримав та просив їх задовольнити, зустрічний позов визнав в повному обсязі.. Відповідач за первісним позовом - позивач за зустрічним позовом - також підтримала свої вимоги та просила їх задовольнити, первісний позов також визнала.. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані суду письмові докази по справі, суд вважає первісний та зустрічний позов такими, що підлягають задоволенню, з наступних підстав. Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до вимог ч.1 ст.364 ЦК України, співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Згідно з вимогами ч.1 ст.367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Судом встановлено, що позивачка за первісним позовом є власницею ? частки у спільній частковій власності житлового будинку [ADDRESS]. Вказане майно належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого після смерті її батька, [PERSON], державним нотаріусом Кураловою Т.Д., 09.10.2014р., зареєстрованого в реєстрі за № 1-962. У свою чергу, іншою власницею ? частки вказаного житлового будинку є рідна сестра [PERSON] - [PERSON], позивач за зустрічним позовом. Своє право власності вона зареєструвала після смерті батька, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень від № 27869892 від 09.10.2014р. Спірне майно згідно схематичному плану, що представлений у технічному паспорті на будинок, складається з: 1) літери А,а,а1 - житлового будинку; 2) літери Б,б - гаражу; 3) літери В - сараю; 4) літери Г - убиральні; 5) літери 1-4,І - споруд. Загальна площа будинку складає 107,9 кв.м., у тому числі житлова - 51,7 кв.м. Земельна ділянка є неприватизованою та знаходиться у фактичному користуванні сторін по справі. Загальна площа ділянки складає 0,21га, що підтверджується довідкою Петродолинської сільської ради за вих. № 146 від 10.02.2015р. із посиланням на дані земельно-кадастрової книги. Сторони по справі не змогли досягти угоди про спосіб виділення частки із загального майна, а тому звернулися до суду із вимогами, в яких просять виділити їм (кожній окремо) у власність 1/2 частину зазначеного нерухомого майна, а також визначити порядок користування земельною ділянкою. Відповідно до ч.3 статті 358 ЦК України співвласник має право на надання йому в окреме володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до п.6 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 04.10.1991р. «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» виділ у натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, можливий, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені в загальному користуванні учасників спільної часткової власності. Порядок користування жилим будинком може бути встановлено також і між учасниками спільної сумісної власності. При неможливості виділу частки будинку в натурі або встановлення порядку користування ним, власнику, що виділяється, за його згодою присуджується грошова компенсація. Розмір грошової компенсації визначається за угодою сторін, а при відсутності такої угоди - судом по дійсній вартості будинку на час розгляду справи. Під дійсною вартістю будинку розуміється грошова сума, за яку він може бути проданий в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза. В окремих випадках суд може, враховуючи конкретні обставини справи, і при відсутності згоди власника, що виділяється, зобов'язати решту учасників спільної власності сплатити йому грошову компенсацію за належну частку з обов'язковим наведенням відповідних мотивів. Зокрема, це може мати місце, якщо частка у спільній власності на будинок є незначною й не може бути виділена в натурі чи за особливими обставинами сумісне користування ним неможливе, а власник в будинку не проживає і забезпечений іншою жилою площею. Відповідно до п.11 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 04.10.1991р. «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» одночасно з розв'язанням спору про право власності на будинок, виділ частки або встановлення порядку користування конкретними приміщеннями, суд може також згідно зі ст. 105 ЗК вирішити позов, якщо він заявлений, про порядок використання і розпорядження земельною ділянкою між громадянами, яким жилий будинок належить на праві спільної власності. Відповідно до ч.1 ст.120 Земельного кодексу України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об'єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Згідно ч.4 ст.120 Земельного кодексу України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 18.03.2015р. по справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза. На розгляд та вирішення експерта були поставлені наступні питання: - чи можливо з технічної точки зору виділити в натурі ? частину житлового дому з надвірними будівлями, що належить гр. [PERSON] та знаходиться за адресою по [ADDRESS] Якщо можливо, то зазначити варіанти такого поділу, із врахуванням рівності часток співвласників.; - в разі, якщо виділити в натурі ? частину житлового дому з надвірними будівлями неможливо, - визначити розмір грошової компенсації, що належить співвласнику ? частини житлового дому з надвірними будівлями ([PERSON]) із врахуванням вартості земельного компоненту; - в разі, якщо виділити в натурі ? частину житлового дому з надвірними будівлями можливо, - визначити варіанти користування земельною ділянкою, розташованою за адресою по [ADDRESS]. Експертним висновком № 044/2015 від 20.04.2015р. експерта [PERSON] ([ADDRESS], ліцензія Мінюсту № 1210 від 29.02.2008р., дію продовжено до 11.04.2017р., тел. [NUMBER]) було встановлено про технічну неможливість виділу частини нежитлового будинку в самостійний об'єкт без нанесення збитку господарському призначенню будинку, розташованому за адресою по [ADDRESS]. Розмір грошової компенсації первісному позивачу визначений у 345 118грн. Тому виникла необхідність у проведенні додаткової судової будівельно-технічної експертизи для встановлення технічної можливості розділу житлового будинку в натурі та визначення можливих варіантів поділу такого нерухомого майна. Так, ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 08.06.2015р. по справі була призначена ще одна судова будівельно-технічна експертиза. На розгляд та вирішення експерта були поставлені наступні питання: - чи можливо здійснити поділ житлового дому з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою по [ADDRESS], в частинах, близьких до ідеальних, з проведенням робіт по переплануванню, добудови, реконструкції? - в разі, якщо поділ житлового дому з надвірними будівлями можливий, - зазначити всі варіанти такого поділу із визначенням видів робіт, які необхідно здійснити при переплануванні, добудови, реконструкції; - визначити варіанти користування земельною ділянкою, розташованою за адресою по [ADDRESS] у відповідності з ідеальними частинами співвласників (по ? кожному). Експертним висновком № 096/2015 від 26.08.2015р. експерта [PERSON] ([ADDRESS], ліцензія Мінюсту № 1210 від 29.02.2008р., дію продовжено до 11.04.2017р., тел. [NUMBER]) було запропоновано один технічно неможливий варіант поділу будинку з надвірними спорудами, розташованих за адресою по [ADDRESS]. Відповідачкою за первісним позовом не заявлено суду будь-яких заперечень щодо експертного висновку № 044/2015 від 20.04.2015р. та експертного висновку № 096/2015 від 26.08.2015р. З урахуванням експертного висновку від 26.08.2015р., пояснень сторін, рівності сторін, виходячи з планування спірного житлового будинку, суд вважає можливим взяти за основу наступний варіант поділу житлового будинку, а саме: виділити [PERSON], [INFO] у приватну власність: - частину приміщення 1-1 кухні, інвентаризаційною вартістю 19 290грн.; - 1-4 ванну, інвентаризаційною вартістю 7 716грн.; - 1-5 комору, інвентаризаційною вартістю 9 349грн.; - 1-6 житлову, інвентаризаційною вартістю 19 916грн.; - 1-7 житлову, інвентаризаційною вартістю 21 745грн.; - 1-8 коридор, інвентаризаційною вартістю 20 119грн.; - гараж літ. «Б», інвентаризаційною вартістю 31 267грн.; - підвал літ. «Б», інвентаризаційною вартістю 21 528грн.; - 1 ворота, інвентаризаційною вартістю 3 212грн., загальною інвентаризаційної вартістю 154 142грн., що відповідає 48/100 частинам (154 142 грн. / 319 526 грн.), що на 2/100 частини (5621 грн. в інвентаризаційних цінах, 13805 грн. у ринкових цінах) менше ідеально належної; виділити [PERSON], [INFO] у приватну власність: - частину приміщення 1-1 кухні, інвентаризаційною вартістю 6 859грн.; - 1-2 кухню, інвентаризаційною вартістю 6 859грн.; - 1-3 котельню, інвентаризаційною вартістю 5 358грн.; - 1-9 житлову, інвентаризаційною вартістю 46 336грн.; - 1-10 житлову, інвентаризаційною вартістю 17 071грн.; - 1-11 коридор, інвентаризаційною вартістю 23 574грн.; - веранду літ. «А», інвентаризаційною вартістю 16 295грн.; - сарай літ. «В», інвентаризаційною вартістю 33 519грн.; - вбиральню літ. «Г», інвентаризаційною вартістю 3 154грн.; - 2 ворота, інвентаризаційною вартістю 6 359грн., загальною інвентаризаційної вартістю 165 384грн., що відповідає 52/100 частинам (165 384грн. / 319 526 грн.), що на 2/100 частини (5 621грн. в інвентаризаційних цінах, 13 805грн. у ринкових цінах) більше ідеально належної. Загальна вартість спірного житлового будинку складає 319 526грн. У зв'язку із тим, що частка, яка підлягає виділенню у приватну власність [PERSON] на 2/100 збільшено ідеально належної частки спірного будинку, тому з [PERSON] на користь [PERSON] підлягає стягненню грошова компенсація у розмірі 5 621грн. (319 526:2 - 154 142= 5 621). З урахуванням запропонованого варіанту поділу необхідно виконати наступні роботи по переплануванню даного житлового будинку: - встановити перегородку в приміщенні №1-1-кухні; - закласти дверний проріз між приміщеннями №1-5-комора та №1-11-коридор; - закласти дверний проріз між приміщеннями №1-8-коридор і №1-11-коридор; - закласти дверний проріз між приміщеннями №1-8-коридор і №1-9-житлова; - встановити дверний проріз між приміщеннями №1-1-кухня і №1-5-комора; - встановити дверний проріз між приміщеннями №1-5-комора та №1-6-житлова; - на місці віконного отвору обладнати дверний проріз в приміщенні №1-8-коридор. Відповідно до пояснень сторін по справі, які були надані суду, [PERSON] та [PERSON] є належними користувачами спірного житлового будинку, а тому суд вважає можливим зобов'язати [PERSON] та [PERSON] провести вказані роботи по переплануванню даного житлового будинку. Сторонам по справі при переплануванні спірного житлового будинку, для забезпечення автономного функціонування кожної з частин будинку, необхідно виконати окремий розділ інженерних комунікацій (каналізації, газопостачання, водопостачання та електропостачання), тому що спочатку кожному із співвласників потрібна розробка та затвердження в установленому законодавством порядку проектної документації на прокладку внутрішніх та зовнішніх інженерних комунікацій. Виходячи з того, що при запропонованому варіанті поділу спірного житлового будинку, у [PERSON] відсутній санвузол, що не відповідає будівельним нормам та правилам, суд вважає можливим зобов'язати [PERSON] обладнати такий санвузол, об'ємно-планувальні показники якого будуть відповідати вимогам діючого законодавства. Сторони по справі також просять визначити порядок користування земельною ділянкою. Розмір земельної ділянки, на якій знаходиться спірний житловий будинок, складає 2191 кв.м. Виходячи з конфігурації земельної ділянки, враховуючи розташування споруд на ньому, а також запропонований варіант поділу житлового будинку і надвірних будівель між співвласниками, суд вважає можливим встановити порядок користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: [ADDRESS]), між власниками [PERSON] та [PERSON], відповідно до ідеальних частин співвласників (по ? частини кожному), згідно графічному відображенню № 3, доданому до експертного висновку № 096/2015 від 26.08.2015р. експерта [PERSON]: межі першої земельної ділянки [PERSON] проходять: - від точки 1, по прямій лінії на відстані 6,16м (до точки 2); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 8,82м (до точки 3); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 6,36м (до точки 4); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 3,11м (до точки 5); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 7,84м (до точки 6); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 9,90м (до точки 7); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 10,68м (до точки 8); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 35,73м (до точки 9); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 18,58м (до точки 10); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 1,52м (до точки 11); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 8,08м (до точки 12); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 6,37м (до точки 13); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 3,60м (до точки 14); - з наступним поворотом вліво по прямій лінії на відстані 3,20м (до точки 15); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 8,30м (до точки 16); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 59,53м (до точки 17); - з наступним поворотом вліво по прямій лінії на відстані 6,14м (до точки 18); - з наступним поворотом вліво по прямій лінії на відстані 4,99м (до точки 19); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 5,90м до первісної точки відліку (до точки 1); - межі другої земельної ділянки [PERSON] проходять: - від точки 24, по прямій лінії на відстані 1,70м (до точки 25); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 4,77м (до точки 26); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 1,0м (до точки 27); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 14,05м (до точки 28); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 7,53м (до точки 31); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 0,59м (до точки 32); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 3,31м (до точки 33); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 9,74м до первісної точки відліку (до точки 24). Таким чином, площа першої земельної ділянки, що виділяється [PERSON] (з урахуванням площі забудови приміщеннями частини житлового будинку літ. «А»), розташованого по [ADDRESS], становить - 990,5кв.м., а другої земельної ділянки становить - 105,0 кв.м. Вхід (в'їзд) на територію першої земельної ділянки [PERSON], при запропонованому варіанті порядку користування земельною ділянкою, суд встановлює з боку [ADDRESS] через існуючі металеві ворота. Таким чином, загальна площа земельної ділянки, що виділена [PERSON], при запропонованому варіанті порядку користування земельною ділянкою (з урахуванням площі забудови приміщеннями частини житлового будинку літ. «А» і надвірними спорудами), становить - 1 095,5 м2, в т.ч. площа першої земельної ділянки - 990,5 кв.м, площа другої земельної ділянки - 105,0 кв.м, що відповідає площі, що належить відповідно до ідеальної частини. межі земельної ділянки [PERSON] проходять: - від точки 11, по прямій лінії на відстані 8,08м (до точки 12); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 6,37м (до точки 13); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 3,60м (до точки 14); - з наступним поворотом вліво по прямій лінії на відстані 3,20м (до точки 15); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 8,30м (до точки 16); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 59,53м (до точки 17); - з наступним поворотом вліво по прямій лінії на відстані 6,14м (до точки 18); - з наступним поворотом вліво по прямій лінії на відстані 4,99м (до точки 19); - з наступним поворотом вліво по прямій лінії на відстані 0,21м (до точки 20); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 3,29м (до точки 21); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 12,45м (до точки 22); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 40,62м (до точки 23); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 16,73м (до точки 24); - з наступним поворотом вліво по прямій лінії на відстані 1,70м (до точки 25); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 4,77м (до точки 26); - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 1,0м (до точки 27); - з наступним поворотом вправо по прямій лінії на відстані 14,05м (до точки 28); - з наступним поворотом вліво по прямій лінії на відстані 25,73м (до точки 29); - з наступним поворотом вліво по прямій лінії на відстані 1,23м (до точки 30); - з наступним поворотом вліво по прямій лінії на відстані 11,02м до первісної точки відліку (до точки 11); Таким чином, загальна площа земельної ділянки, що виділена [PERSON], при запропонованому варіанті порядку користування земельною ділянкою (з урахуванням площі забудови приміщеннями частини житлового будинку літ. «А» і надвірними спорудами), становить - 1 095,5 м2, що відповідає площі, що належить відповідно до ідеальної частини. Вхід (в'їзд) на територію земельної ділянки [PERSON], при запропонованому варіанті порядку користування земельною ділянкою, суд встановлює з боку вул. Горна, через існуючі металеві ворота і хвіртку. При складанні експертного висновку № 096/2015 від 26.08.2015р. експертом [PERSON] було додано графічне відображення поділу спірного житлового будинку та земельної ділянки (малюнки 1-3), з урахуванням предмету первісного та зустрічного позовів. Тому суд вважає можливим рахувати вказані додатки невід'ємними частинами судового рішення.

Outcome: approved