Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-10 00:00:00

У листопаді 2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до ТОВ «Вердикт Капітал», треті особи: Приватний виконавець Клітченко Оксана Анатоліївна, в якому просив суд стягнути з ТОВ «Вердикт Капітал» на користь позивача 5044,72 грн. безпідставно стягнутих коштів, судові витрати покласти на відповідача. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 07.08.2020 року набрало чинності рішення Шевченківського районного суду у справі №576/2645/19 за позовом\~\~ [PERSON] до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», треті особи: Публічне акціонерне товариство «Альфа-Банк», приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатова Аліна Анатоліївна, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Клітченко Оксана Анатоліївна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню. Зазначено, що цим же рішенням повністю задоволені позовні вимоги та визнано таким, що не підлягає виконанню, виконавчий напис, що вчинений 20 серпня 2019 року приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатовою А.А., зареєстрований в реєстрі за № 2689 про стягнення з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» заборгованості за Кредитним договором №500976213 від 23.04.2015 року за період з 16.01.2019 року по 13.08.2019 року у сумі 44 937,77 грн. Позивач зазначає, що фінансовим відділом військової части [NUMBER] , де позивач проходив військову службу, в межах виконавчого провадження №60094988 було утримано з позивача та перераховано приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Клітченко Оксані Анатоліївні. Вказане стало підставою для звернення до суду з позовом та посилаючись на ст.. 1212 ЦК України просить суд позов задовольнити. Ухвалою Шевченківського\~районного суду\~м.\~Києва від 30.11.2020 року було відкрито провадження в цивільній справі, розгляд якої вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 09.03.2021 року (вхід № 22550) до суду надійшов відзив на позовну заяву у якому представник відповідача просить відмовити в задоволені позовних вимог позивача, наводить доводи щодо правомірності вчинення виконавчого напису про стягнення з позивача заборгованості. 09.03.2021 року (вхід №22586) до суду надійшло клопотання відповідача про зменшення витрат на правову допомогу. Позивач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлявся про день та час розгляду справи, подав заяву про розгляд справи у її відсутність. Відповідач та третя особа в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлявся про день та час розгляду справи. За приписами ч. 1\~ст. 211 ЦПК України, розгляд справи відбувається в судовому засіданні. У відповідності до ч. 1\~ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 19.05.2020 р. у цивільній справі №576/2645/19 визнано таким, що не підлягає виконанню, виконавчий напис, що вчинений 20 серпня 2019 року приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатовою А.А., зареєстрований в реєстрі за № 2689 про стягнення з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» заборгованості за Кредитним договором №500976213 від 23.04.2015 року за період з 16.01.2019 року по 13.08.2019 року у сумі 44 937,77 грн., яке набрало законно сили 07.08.2020 року. (а.с. 6-11) Згідно звіту про здійсненні відрахування та виплати Військової частини [NUMBER] щодо [PERSON] по Постанові від 22.10.2019 року ВП №60094988 згідно в/напису №2689 від 20.08.2019 року за період з 01.11.2019 по 30.11.2019 рік утримана сума становить 5044,72 грн. (а.с. 16) 29.11.2019 року Боржник [PERSON] звільнений. Главою 83 ЦК України\~визначаються загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави. Предметом регулювання цього інституту є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна, і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до\~статті 1212 ЦК України\~особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення\~глави 83 ЦК України\~застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. Отже, кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. Згідно з правовою позицією, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 02.03.2016 року у справі №6-2491цс15, положення\~статті 1212 ЦК України, відповідно до якого особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала, застосовується також і до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.06.2018 року у справі №910/9072/17 висловила позицію, що, згідно з п.3 ч.3\~ст.1212 ЦК України\~положення\~глави 83 цього Кодексу\~застосовуються також до вимог про повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні. Однак, необхідною умовою для цього є відсутність або відпадіння достатньої правової підстави. Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом (Касаційним господарським судом) в постановах від 02.08.2018 року у справі №910/15363/17 року, від 10.08.2018 року у справі №910/22442/16. Враховуючи те, що правова підстава для стягнення з [PERSON] на користь ТОВ «Вердикт-Капітал» заборгованості відпала у зв`язку з визнанням виконавчого напису зареєстрованого в реєстрі за № 2689 від 20.08.2019 р таким, що не підлягає виконанню, суд дійшов висновку, що стягнення з [PERSON] коштів в розмірі 5044,72 грн. було безпідставним. На підставі викладеного, суд прийшов до висновку про стягнення з ТОВ «Вердикт-Капітал» на користь [PERSON] безпідставно набуті кошти в розмірі 5044, 72 грн. Розподіляючи судові витрати суд керується наступним. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч. 1\~ст. 133 ЦПК України). П. 1 ч. 3\~ст. 133 ЦПК України\~передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача (ч. 1, п. 1 ч. 2\~ст. 141 ЦПК України). Згідно\~ст.141 ЦПК України, з ТОВ «Вердикт Капітад» на користь [PERSON] підлягає стягненню судовий збір в сумі 840,80\~\~грн. Відповідно до ч. 2, 3\~ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:\~\~1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;\~\~2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. В той же час, ч. 3\~ст. 141 ЦПК України\~визначено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:\~\~1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;\~\~2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;\~\~3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо;\~\~4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Згідно ч. 8\~ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).\~\~Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.\~\~У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При цьому, за умовами ч. 4\~ст. 137 ЦПК України\~розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. На підтвердження витрат на правничу допомогу позивачем надано договір про надання правничої допомоги від 14.09.2020 р. №06-09/20, укладений між адвокатом Осьмаковим Олександром Анатолійовичем та [PERSON] , акт здачі-приймання робіт (надання послуг), за яким загальна вартість адвокатських послуг складає 900,00 грн. та квитанція до прибуткового касового ордера №06-11/20 від 19.11.2020 р. про сплату 900,00 грн. (а.с.19-22а) Згідно ч.5, 6\~ст. 137 ЦПК України\~\~у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Представник відповідача подав клопотання про зменшення витрат на правничу допомогу в зв`язку з їх неспівмірністю зі складністю справи. Оскільки представником позивача було надано підтвердження фактичної оплати витрат на правничу допомогу, умовами укладеного між сторонами договору не перевищує передбачений розмір гонорару адвоката, суд приходить до висновку, що такі витрати в сумі 900,00 грн. є співмірними із складністю справи та об`ємом виконаних адвокатом робіт (наданих послуг) та підлягають стягненню з відповідача. У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ\~Перехідних Положень ЦПК України\~в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Outcome: approved