Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-25 00:00:00

У лютому 2016 року позивач звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідача, в обґрунтування якого посилався на те, що він є власником 1/3 частини будинку №2 по вул. Пушкарьова в м.Бердянську Запорізької області. Між ВАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Бердянського МРЕМ та ним був укладений договір на постачання електричної енергії, на нього відкрито абонентський рахунок №449087. 15.01.2016 року та 18.01.2016 року він звертався до відповідача з приводу зникнення електричної енергії в мережі та перевірки роботоздатності встановленого електролічильника. 20.01.2016 року до позивача додому прийшли співробітники Бердянського МРЕМ, які заявили про те, що до проводу електролічильника НіК 2102-02 М2 приєднано провід «штучного нуля» з метою без облікового споживання електроенергії. За результатами перевірки складено акт про порушення №00138964. В порушення Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, відповідач нарахував збитків, виходячи з п.п. «в» п.2.5, ігноруючи при цьому п.п. «а» та «б» вказаного пункту Методики, не проводячи при цьому жодних вимірювань. Крім цього, факт втручання позивачів роботу приладів обліку повинен бути доведений шляхом проведення експертизи, яка не призначалася взагалі. Тому він вважає проведений розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії таким, що не відповідаю діючому законодавству. Перевірка прибула та проводилася без письмового повідомлення згідно ст.17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», без предявлення наряду-замовлення, без запрошення свідків, ігноруючи його відомості, що на час відсутності в будинку електропостачання, він брав її у співвласника [PERSON]. 12.02.2016 року комісією у складі трьох працівників Бердянського МРЕМ було встановлено, що за адресою: Запорізька область,м.Бердянськ, вул. Пушкарьова,2 встановлено неконтрольоване споживання електроенергії. На засідання комісії не були запрошені свідки, яких він привіз з собою. Посилаючись на вказані обставини, просив протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення №281, складений 12.02.2016 року Бердянським міським РЕМ, та розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією для населення по акту №00138964 від 20.01.2016 року, затверджений 12.02.2016 року, визнати незаконними та скасувати. У судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав позовні вимоги із зазначених в позові підстав та просив задовольнити, однак на запитання суду не зміг надати відповідь, які ж його цивільні права були порушені внаслідок оформлення комісією свого рішення у вигляді протоколу та проведення відповідачем розрахунку збитків згідно складеного раніше акту про порушення за результатами перевірки. Представник відповідача за довіреністю [PERSON] заперечувала проти позову, виклавши суду обставини, вказані в письмових запереченнях, в яких послалася на те, що пунктом 37 Правил користування електричною енергією для населення обумовлено право енергопостачальника в частині проведення обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, а також на відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачами під час користування електроенергією. Відповідно до п.53 Правил в разі виявлення правопорушення складається акт. 20.01.2016 року при проведенні перевірки за адресою позивача було виявлено порушення ПКЕЕН та складено акт 300138964. Пунктом 53 ПКЕЕН закріплено, що акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менше як з трьох уповноважених представників. Рішення комісії оформлюється протоколом. Споживач був присутній на засіданні комісії, проте відмовився від підпису в протоколі та отримання його копії, тому копія протоколу та розрахунок були направлені йому поштою. Позивач у своєму позові в частині застосування Методики посилається на норми, які застосовуються під час розрахунку по актам про порушення ПКЕЕ для юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Позивач помилково вважає про наявність у нього права оскарження рішення комісії з розгляду актів в суді та самого розрахунку вартості не облікованої електроенергії, зробленого на підставі акту про порушення, який є лише фіксацією правопорушення, яке було вивалено під час перевірки. Нарахування вартості необлікованої електроенергії є дією енергопостачальника, спрямованою на отримання певного доходу за товар (електричну енергію), отриманий споживачем з порушенням вимог діючого законодавства. Акт та протокол засідання комісії можуть бути визнані лише в якості доказів при вирішенні іншого спору, де б оспорювалися дії, рішення, які є обовязковими для виконання. Протокол засідання комісії та акт про порушення не є правочином і не можуть бути визнані недійсними або незаконними в порядку, передбаченому ст.16 ЦК України як способу захисту порушених прав та інтересів. Правилами також не передбачено визнання недійсним акту про порушення споживачем ПКЕЕН та протоколу засідання комісії. Просила в позові відмовити. Заслухавши позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного. Так в судовому засіданні встановлено, що 20.01.2016 року за адресою мешкання позивача, який на підставі укладеного між сторонами договору від 29.09.2015 року, є споживачем електричної енергії, працівниками Бердянського МРЕМ у присутності [PERSON] було виявлено порушення Правил користування електричною енергією, а саме: використання «штучного нуля» з метою безоблікового споживання електроенергії прихованим способом шляхом розриву ввідного нуля на горищі. При цьому було складено відповідний акт №00138964, в якому зафіксовано вказане правопорушенням із оформленням схематичного зображення. На підставі вказаного акту про порушення №00138964 від 20.01.2016 року відповідачем здійснено розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення на підставі п.п.7, п.3.1, п.п.г) п.3.3, п.3.5 Методики, який склав суму 15600,95 грн., період нарахування з 27.11.2014р. по 20.01.2016р. Судом встановлено, що позивача було повідомлено про час і місце засідання комісії з розгляду актів про порушення, на якій він, як вбачається з копії протоколу №281 від 12.02.2016 року, був присутній, проте від його підпису та отримання копії та розрахунку обсягу та вартості електричної енергії відмовився, у звязку з чим вони були надіслані йому поштою. З оскаржуваного протоколу видно, що на засіданні комісії також розглядалася його скарга від 01.02.2016 року щодо незаконності проведеної працівниками МРЕМ перевірки, були заслухані його зауваження про те, що на момент обстеження живлення обєкту здійснювалося від будинку [PERSON] з адреси: вул.. Пушкарьова, 2-д, проте комісією зроблено висновок, що споживач причетний до виявленого порушення, акт є правомірним, розрахунок по акту проведений правильно та комісією затверджується. Як вбачається з позову, позивач, прохаючи суд визнати незаконними та скасувати протокол засідання комісії та Розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії посилався на те, що про перевірку не був повідомлений заздалегідь, вона проводилася без запрошення свідків, як і засідання комісії, куди не впустили свідків, яких він привіз із собою, однак не зазначаючи при цьому, які його права та інтереси були порушені, за захистом яких особа звертається до суду. Відповідно до ч. 1 ст.3, ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів; здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи чи інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України. Тобто, порушення права пов'язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб'єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Отже, у відповідності до ст.ст. 3,15 ЦПК України позивач має право на захист свого цивільного права чи інтересу у разі його порушення або оспорювання або невизнання. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК України. З матеріалів справи вбачається, що позивач при звернені до суду не вказував, яке його суб'єктивне право порушено, як до такого порушення причетний відповідач та в чому саме полягає порушення законних прав позивача. Відповідно до вимог ст. 16 ЦК України, звертаючись до суду, позивач за власним розсудом обирає спосіб захисту. Згідно із ч. 2 ст. 31 ЦПК України позивачеві належить право визначення предмета і підстав позову. Згідно з вимогами ст.4 ч.1 ЦПК України здійснюючи правосуддя,суд захищає права,свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб,державі та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Згідно до вимог ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог. Згідно з вимогами ст.ст. 10,60 ЦПК України позивач має доводити свої вимоги належним чином, надати належні, допустимі та переконливі докази фактичних та правових підстав заявлених позовних вимог. Згідно положень ст.26 Закону України „Про електроенергетику споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Правила користування електричною енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. \~\~\~\~ Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року, № 1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.\~\~\~\~ Позивачем не оскаржені самі дії працівників Бердянського МРЕМ по проведенню перевірки та складання акту про порушення, як вбачається з копії, акт складений з дотриманням вимог законодавства.\~\~\~ \~За змістом п.53 Правил користування електричною енергією для населення акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. \~\~\~\~Як уже зазначалося, 12 лютого 2016 року на засіданні комісії Бердянського МРЕМ з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення було розглянуто Акт №00138964 від 20.01.2016 року про порушення [PERSON] Правил користування електричною енергією у його присутності та прийнято рішення про затвердження проведеного згідно п.п.7 п.3.1., п.п. г) п.3.3., п.3.5 Методики розрахунку по акту в сумі 15600,95 грн. Рішення означеної комісії оформлено протоколом. Винесене уповноваженою комісією рішення, оформлене протоколом №281 від 12.02.2016 року, та складений відповідно до акту про порушення розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, внаслідок порушення ПКЕЕН, не належать до актів у розумінні ст. 16 ЦК України. Вони є підтвердженням виявленого порушення, отже, певних обовязків на позивача безпосередньо не покладають, а тому оскарження протоколу та розрахунку не передбачено чинним законодавством як способу захисту. Тому суд з урахуванням фактичних обставин та доказів, дійшов висновку, що позивачем неправильно обрано спосіб захисту свого права, тобто не у відповідності до характеру правовідносин, що склались між сторонами, тому, виходячи із меж заявлених позовних вимог, які за змістом ст.11 ЦПК України суд не вправі змінювати, приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову. Посилання в позові на неправильне застосування відповідачем пунктів Методики при здійсненні розрахунку не можуть бути прийняті судом до уваги, оскільки думка [PERSON] є помилковою, бо пункт 2 та його підпункти Методики застосовуються при визначенні обсягу і вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення Правил користування електричною енергією споживачами, якими є юридичні особи та фізичні особи-підприємці, а щодо споживачів фізичних осіб, то застосуванню підлягають пункти Методики, починаючи з п.3 та його відповідні підпункти, про що прямо зазначено в самій Методиці. Так само помилковим є твердження позивача, що про проведення перевірки він має бути попереджений заздалегідь, оскільки це суперечить п.37 Правил користування електричною енергією для населення, в якому вказано, що енергопостачальник має право проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електроенергії поза приладами обліку. Однак дані обставини все рівно не можуть вплинути на результати розгляду справи і висновки суду по цій справі, оскільки позивачем насамперед неправильно обрано спосіб захисту цивільного права чи інтересу. Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України понесені позивачем судові витрати не підлягають відшкодуванню, оскільки в задоволенні позову відмолено. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed