overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-29 00:00:00

У позовній заяві представник позивача просить ухвалити рішення про визначення позивачу додаткового строку у два місці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] її баби [PERSON] . Заявлені вимоги представник обґрунтувала тим, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, зокрема на сертифікат на земельну частку (пай). На день смерті [PERSON] проживала одна. Спадкоємцем за законом є син (батько позивача) [PERSON] , проте, як виявилося, спадщину у встановленому законом порядку він не прийняв і не бажає приймати. За таких обставин позивач звернулась в нотаріальну контору з метою оформлення спадщини після смерті баби як спадкоємець за законом п`ятої черги згідно ст.1265 ЦК України. Однак у нотаріуса позивач з`ясувала про неможливість оформлення спадкових прав у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Вважає, що цей строк позивач пропустила з поважних причин, оскільки була впевнена, що спадщину буде оформляти її батько як спадкоємець першої черги. Дізнавшись про те, що батько не оформив своїх спадкових прав, позивач відразу звернулась до нотаріуса. З огляду на відсутність спадкоємців, які б прийняли спадщину та могли дати згоду на подання заяви про прийняття спадщини, реалізація спадкових прав позивача можлива лише в судовому порядку. В підготовче засідання сторони не з`явились. У позовній заяві представник позивача просила розглянути справу за її і позивача відсутності. Від Рівненської сільської ради в канцелярію суду надійшла заява про повне визнання позову та розгляд справи за відсутності представника ради. Згідно з ч.ч.1, 4 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Дослідження змісту позовних вимог приводить суд до висновку, що вони відповідають положенням ст.ст.1217, 1223, 1258, 1265, 1272 ЦК України. Враховуючи вказані положення матеріального та процесуального закону, зміст позовних вимог та їх обґрунтування, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Отже, встановлено підстави для ухвалення рішення в підготовчому засіданні та задоволення позовних вимог. Згідно зі ст.142 ЦПК України, у зв`язку з визнанням відповідачем позову 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, позивачу слід повернути з державного бюджету.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-10 00:00:00

У позовній заяві представник позивачів просить ухвалити рішення про визнання [PERSON] та [PERSON] власниками розташованих по [ADDRESS] житлового будинку, господарських будівель і споруд, зокрема: [PERSON] - в розмірі 1/2 частки як спільного сумісного майна подружжя, [PERSON] - 1/2 частки в порядку спадкування за заповітом після смерті [INFO] батька [PERSON] . Вимоги обґрунтувала тим, що за життя [PERSON] склав заповіт, яким вищевказаний житловий будинок з господарськими спорудами і будівлями заповів своїй дочці - позивачу [PERSON] Спадщину вона прийняла шляхом подання нотаріусу відповідної заяви у передбачений ст.1270 ЦК України строк. Зазначене нерухоме майно побудоване у період шлюбу спадкодавця із позивачем [PERSON] , тому в силу ст.ст.22, 28 КпШС є спільною сумісною власністю із частками кожного по 1/2. У зв`язку із цим [PERSON] спадкує 1/2 частки цього майна, а інша 1/2 належить [PERSON] на праві спільної сумісної власності подружжя. При цьому [PERSON] у встановлені строки і порядку відмовилась від права на обов`язкову частку у спадщині. Проте оформити право власності на спадкову частку та частку в спільній сумісній власності подружжя позивачі не мають можливості через відсутність реєстрації цього нерухомого майна у державних органах, тому реалізація їх прав можлива лише у судовому порядку. В підготовче засідання сторони не з`явились. Представник позивача у позовній заяві просила розглянути справу за її відсутності. Рівненський сільський голова в канцелярію суду подав заяву про повне визнання позову і розгляд справи за відсутності представника Ради. Згідно з ч.ч.1, 4 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Дослідження змісту позовних вимог приводить суд до висновку, що вони відповідають положенням ст.ст.22, 28 КпШС, ст.ст.1217, 1222, 1233, 1235, 1269, 1270, 1297 ЦК України. Враховуючи вказані положення матеріального та процесуального закону, зміст позовних вимог та їх обґрунтування, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Отже, встановлено підстави для ухвалення рішення в підготовчому засіданні та задоволення позовних вимог. Згідно зі ст.142 ЦПК України у зв`язку з визнанням відповідачем позову 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, позивачам слід повернути з державного бюджету.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-07 00:00:00

У позовній заяві представник позивачів просить ухвалити рішення про стягнення з Приватного акціонерного товариства «Українська транспортна страхова компанія» (далі - ПрАТ «УТСК») в користь позивача [PERSON] 15 000,00 гривень страхового відшкодування, 128,22 гривень пені, 29,59 гривень трьох процентів річних та в користь позивача [PERSON] 20 020,00 гривень страхового відшкодування, 171,13 гривень пені, 39,49 гривень трьох процентів річних. Позовні вимоги представник обґрунтувала тим, що 05 жовтня 2020 року на автодорозі М07 на 493 км + 700 м мала місце дорожньо-транспортна пригода (далі - ДТП), у якій водій вантажного автомобіля марки «Івеко», номерний знак [NUMBER] , з напівпричепом, номерний знак [NUMBER] , [PERSON] здійснив наїзд на пішохода [PERSON] , яка від отриманих травм померла на місці пригоди. По даному факту були внесені відомості у ЄРДР та розпочате досудове розслідування. Цивільно-правова відповідальність [PERSON] , як володільця вказаного транспортного засобу, на момент ДТП була застрахована у ПрАТ «УТСК» згідно полісу № АО 04621107. Від імені позивачів, які загиблій у ДТП [PERSON] доводились дітьми, представником на адресу ПрАТ «УТСК» були надіслані заяви про виплату страхового відшкодування в загальній сумі 70 040,00 гривень, з яких для [PERSON] та [PERSON] - по 30 000,00 гривень моральної шкоди та для [PERSON] - ще 10 040,00 гривень витрат на поховання. Проте, ПрАТ «УТСК» здійснило виплату страхового відшкодування лише на 50% в загальній сумі 35 020,00 гривень,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-02 00:00:00

У позовній заяві райдержадміністрація просить постановити рішення про відібрання у відповідача його малолітнього сина без позбавлення батьківських прав, встановити над дитиною опіку, його двоюрідну бабусю [PERSON] призначити опікуном. Вимоги обґрунтовано тим, що матір дитини померла, дитина перебуває на обліку як така, що опинилась у складних життєвих обставинах. Відповідач негативно характеризується, зловживає спиртними напоями, недостатньо доглядає за дитиною, рідко відвідував дошкільний заклад, а інколи і в стані спяніння. Він не працевлаштований, не веде підсобного господарства. Із такими фактами відповідач погоджується, однак належних висновків не робить, свою поведінку не змінює. Дитина хворіє, потребує додаткового догляду і уваги, яких відповідач надати обєктивно не може. За наполяганням родичів він віддав дитину в сімю [PERSON], де їй створені належні умови. Бабуся не має жодних перешкод для призначення опікуном і погоджується виконувати такі обовязки. В підготовчому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримала. Відповідач позовні вимоги визнав в повному обємі. Згідно з ч.ч.1, 4 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідачу розяснено наведені положення процесуального закону, після чого своєї позиції щодо позову він не змінив. Дослідження змісту позовних вимог приводить суд до висновку, що вони відповідають положенням ст.ст.152, 155, 170 СК України, ст.60 ЦК України. Враховуючи вказані положення матеріального та процесуального закону, зміст позовних вимог та їх обґрунтування, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Отже, встановлено підстави для ухвалення рішення в підготовчому засіданні та задоволення позовних вимог. Згідно із ст.141 ЦПК України судові витрати слід покласти на відповідача.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-10 00:00:00

у позовній заяві, яка надійшла до суду 07 грудня 2020 року, позивач вказав, що він є рідним сином [PERSON] , який помер [INFO] . Останній є співвласником квартири [ADDRESS] . [INFO] померла матір позивача - [PERSON] . Позивач є спадкоємцем першої черги. У встановлений законом шестимісячний строк після смерті батька [PERSON] , позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом. Останній вважав себе спадкоємцем після смерті батьків. Крім того, позивач має проблеми фінансового забезпечення. Позивач просить визначити йому додатковий строк (три місяці) для прийняття спадщини після смерті рідного батька [PERSON] . Ухвалою суду від 08 грудня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у цивільній справі. У відкрите судове засіданні позивач [PERSON] не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщений належним чином. Надав суду заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі, на позові наполягає. Представник територіальної громади в особі Дружківської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи сповіщений належним чином: судовою повісткою, про що у справі є розписка. До суду надав клопотання про розгляд справи без його участі, проти позову заперечень не надав. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Стаття 1272 ЦК України встановлює наслідки пропущення строку для прийняття спадщини. Відповідно до цієї статті якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що причини, зазначені позивачем [PERSON] є поважними, у зв`язку з чим вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком у три місяці з дати набрання чинності рішенням суду.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-05 00:00:00

у позовній заяві, яка надійшла до суду 07 серпня 2019 року, позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] помер його рідний батько [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді нерухомого майна - квартири [ADDRESS] . За життя, померлий завжди вважав, що спадкове майно, після його смерті, повинен успадкувати його онук [PERSON] . Останній значився й мешкав разом з дідусем, доглядав за ним, але спадщину не прийняв. Нотаріус відмовив [PERSON] у прийнятті спадщини, тому що він не є спадкоємцем першої черги. Позивач [PERSON] просить визначити йому додатковий строк (шість місяців) для прийняття спадщини після смерті рідного батька [PERSON] . У підготовче судове засіданні позивач [PERSON] не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщений належним чином. Надав суду заяву, в якій просить суд розглянути справу у його відсутність, на позові наполягає. Представник територіальної громади в особі Дружківської міської ради у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи сповіщений належним чином: судовою повісткою, про що у справі є розписка. До суду надав клопотання про розгляд справи без його участі, проти позову заперечень не надав. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Частиною 1 ст. 197 ЦПК України передбачено, що підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Стаття 1272 ЦК України встановлює наслідки пропущення строку для прийняття спадщини. Відповідно до цієї статті якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що причини, зазначені позивачем [PERSON] є поважними, у зв`язку з чим вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком у шість місяців з дати набрання чинності рішенням суду.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-22 00:00:00

у позовній заяві, яка надійшла до суду 08 листопада 2019 року, [PERSON] вказала, що з відповідачем вони перебувають в шлюбі з 23 грудня 2017 року. Дітей не мають. Після одруження між сторонами зникло почуття любові. З вересня 2019 року сторони не ведуть спільне господарство та разом не мешкають. Позивач вважає, що збереження сім`ї не можливе, просить розірвати шлюб з відповідачем. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, про час та місце розгляду справи сповіщена належним чином: судовою повісткою. До суду надала заяву про розгляд справи у її відсутність. Відповідач [PERSON] про дату, час та місце розгляду справи сповіщений належним чином шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті Дружківського міського суду Донецької області (http://dr.dn.court.gov.ua/fair). Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, отримавши згоду позивача, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 23 грудня 2017 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві на підставі актового запису № 3142 від 23 грудня 2017 року. Відповідно до ст. 3 Сімейного кодексу України (далі - СК) сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Відповідно до ст. 21 СК шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до статті 51 Конституції України, частини першої статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається. Згідно із частиною другою статті 112 СК суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Суд вважає, що шлюб між подружжям підлягає розірванню, оскільки подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе. Позивач наполягає на розірванні шлюбу, відповідач не надав заперечень проти цього.Суд вважає, що зобов`язати сторони проживати у шлюбі неможливо, це суперечить їх інтересам.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-03 00:00:00

у позовній заяві, яка надійшла до суду 09 липня 2020 року, позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що він є рідним сином [PERSON] . Так, останній до листопада 2015 року мешкав в [ADDRESS] . 15.11.2015 року пішов з дому та назад не повернувся. Згідно з рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 21.02.2019 року [PERSON] оголошено померлим. Авдіївським міським відділом ДРАЦС ГТУ юстиції у Донецькій області видано свідоцтво про смерть [PERSON] від 01.05.2019 року. Після його смерті залишилась спадщина у вигляді будинку [ADDRESS] . Довгий час позивач не міг влаштуватись на роботу. Однак, зараз працює на Авдіївському коксохімічному заводі. Із-за військових дій на території Донецької області він не міг завчасно звернутись до нотаріуса в Маловисківський район Кіровоградської області, для подачі заяви про прийняття спадщини. Тільки 26.06.2020 року [PERSON] звернувся до Маловисківської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області з заявою про прийняття спадщини. Нотаріус роз`яснив позивачу, що він не прийняв спадщину, оскільки протягом шести місяців не подав заяву про її прийняття. Позивач [PERSON] просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті рідного батька [PERSON] . Ухвалою суду від 13.07.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження. У судове засіданні позивач [PERSON] не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщений належним чином: судовою повісткою, про що у справі є розписка. Представник територіальної громади в особі Ясинуватської районної ради Донецької області у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи сповіщений належним чином: судовою повісткою, про що у справі є розписка. До суду надав заяву про розгляд справи без його участі, проти позову заперечень не надав. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Стаття 1272 ЦК України встановлює наслідки пропущення строку для прийняття спадщини. Відповідно до цієї статті якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що причини, зазначені позивачем [PERSON] є поважними, у зв`язку з чим вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком у три місяці з дати набрання чинності рішенням суду.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-03 00:00:00

у позовній заяві, яка надійшла до суду 10 березня 2020 року, позивачка [PERSON] вказала, що з 19.08.2016 року по 30 вересня 2019 року перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. [INFO] у сторін народилася донька [PERSON] . Позивачка потребує матеріальної допомоги з боку [PERSON] , тому що не працює, має доньку -інваліда, з якою проживає. Добровільно відповідач не надає дружині матеріальну допомогу. У зв`язку з цими підставами, [PERSON] не може забезпечити собі достатній життєвий рівень життя. Просить суд стягнути аліменти на утримання дружини у розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку, починаючи від дня подання позову до суду, до суду, до досягнення донькою [PERSON] шести років. Ухвалою суду від 09 квітня 2020 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження.. У відкрите судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилася, про час та місце розгляду справи сповіщена належним чином. Надала суду заяву про розгляд справи без її участі, на позові наполягає. Відповідач [PERSON] у відкрите судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи сповіщений належним чином. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, отримавши згоду позивача, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Суд, оцінивши усі докази, зібрані в справі у їх сукупності,

Outcome: approved