Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-26 00:00:00

У листопаді 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] , яку позивачка мотивувала тим, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] . Після її смерті залишилась спадщина у вигляді житлового будинку [ADDRESS] , де покійна була зареєстрована на час відкриття спадщини. Позивачка є єдиною спадкоємицею першої черги після смерті матері. Інших спадкоємців на спадкове майно [PERSON] немає. У листопаді 2020 року позивачка звернулась до нотаріальної контори для оформлення спадщини після смерті матері, однак отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що вона пропустила строк на прийняття спадщини. Причин пропуску строку для прийняття спадщини у позивачки є декілька. Сталося так, що позивачка забрала хвору матір до себе додому в м. Кагарлик, де вона і померла. Позивачка має постійне місце роботи, яке знаходиться на значній відстані від спадкового майна, тому поїздку в м. Ржищів до нотаріуса позивачка відкладала через свій режим роботи. [PERSON] тривалий час і до моменту смерті проживала з позивачкою, позивачка є її єдиною донькою та єдиною спадкоємицею першої черги. У листопаді 2020 року, поспілкувавшись із знайомим юристом, позивачка дізналася, що їй необхідно звернутися до нотаріуса для оформлення спадщини. 11 листопада 2020 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Кагарлицького районного нотаріального округу Кулініченка М.Г., який відмовив їй у видачі свідоцтва про спадщину та письмово роз`яснив, що вона пропустила строк на прийняття спадщини, для визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини їй необхідно звернутися до суду. Позивачка просила визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . У судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримувала та просила їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Згідно свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] від 13 вересня 2018 року, [PERSON] померла [INFO] (а.с. 11). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом серії ААР № 819276 від 10 грудня 1998 року, спадкоємицею майна [PERSON] , а саме: 1/2 частки житлового будинку, що знаходиться в [ADDRESS] , є його дружина [PERSON] (а.с. 14). Згідно свідоцтва про право власності серії [NUMBER] від 10 грудня 1998 року, [PERSON] , яка є дружиною [PERSON] , померлого [INFO] , належить право власності на 1/2 частку в спільному майні, а саме: половини житлового будинку, що знаходиться в [ADDRESS] , набутому названим подружжям за час шлюбу (а.с. 15). Відповідно до листа приватного нотаріуса Кагарлицького районного нотаріального округу № 227/01-16 від 11 листопада 2020 року, позивачці [PERSON] повідомлено, що в передбачений законом шестимісячний строк вона не звернулась до державної нотаріальної контори чи до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини (а.с. 12). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 21 серпня 1969 року, [PERSON] народилась [INFO] , її батьками є: батько - [PERSON] , мати [PERSON] (а.с. 9). Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 15 липня 1989 року, [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 15 липня 1989 року. Прізвище дружини після укладення шлюбу - [PERSON] (а.с. 10). Згідно письмових пояснень депутата Кагарлицької міської ради VІІ скликання Лакей С.В. від 19 листопада 2020 року, останній підтвердив що [PERSON] зареєстрована в [ADDRESS] , але в період з травня по вересень 2018 року проживала і померла за адресою: [ADDRESS] , за місцем реєстрації і проживання дочки [PERSON] (а.с. 13). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1223, 1270 ЦК України). Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позивачка [PERSON] з поважних причин, пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , представник відповідача - Ржищівської міської ради Київської області у судове засідання не з`явився, заперечень проти позову не подавав, тому є підстави для задоволення позовних вимог та визначення строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Outcome: approved