Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-28 00:00:00

У листопаді\~2020\~року до\~суду надійшла\~позовна заява\~АТ «ДЕРЖАВНИЙ\~ОЩАДНИЙ БАНК»\~в особі\~філії Харківського\~обласного управління\~АТ «Державний\~ощадний банк»\~до [PERSON] \~«Про стягнення\~заборгованості за\~кредитом»,\~на обґрунтування\~якої позивач\~зазначив,\~що 14 березня 2019 року між АТ «ДЕРЖАВНИЙ\~ОЩАДНИЙ БАНК»\~в особі\~філії Харківського\~обласного управління\~АТ «Державний\~ощадний банк» та\~відповідачем [PERSON] \~було укладено\~Договір комплексного\~банківського обслуговування\~фізичних осіб,\~який розміщений\~на інтернет\~ сторінці\~Банку www/oschadbank.ua,\~до умов\~якого [PERSON] \~приєднався шляхом\~підписання Заяви\~про приєднання\~№ 16932/250717\~та Заяви\~на встановлення\~ (збільшення)\~відновлюваної кредитної\~лінії,\~якою він\~погодився на\~одержання кредиту\~та його\~умови.\~Відповідно до\~умов Кредитного\~договору позичальнику\~на картковий\~рахунок встановлено\~ кредитну\~лінію у\~розмірі 60000,00\~гривень на\~строк дії\~платіжної картки.\~Процентна ставка\~за кредитом\~є фіксованою,\~і складає\~11%\~річних за\~користування кредитними\~коштами (пункт\~3.3\~Договору).\~Банк,\~виконуючи свої\~зобов`язання,\~на підставі\~та відповідно\~до умов\~Договору комплексного\~банківського обслуговування,\~Заяви про\~приєднання,\~Заяви на\~встановлення (збільшення)\~кредиту Паспорту\~споживчого кредиту,\~Таблиці сукупної\~вартості кредиту\~та Умовами\~користування кредитною\~лінією,\~законодавства України\~видав Позичальнику\~платіжну картку.\~Проте,\~ [PERSON] ,\~неналежно виконував\~взяті на\~себе обов`язки\~за Договором.Внаслідок неналежного виконання відповідачем умов кредитного договору утворилась заборгованість, яка станом на 13.11.2020 року становить 45399,25 гривень, в тому числі: - 44625,30 гривень загальна сума основної заборгованості (основного боргу); - 0,00 гривень загальна сума заборгованості по сплаті процентів за користування кредитом; - 0,00 гривень загальна сума заборгованості за РКО (комісія); 49,01 гривень загальна сума нарахованої пені; - 655,19 гривень розмір 3 % річних на суму простроченого кредиту, згідно статті 625 ЦК України; - 69,75 гривень розмір 3 % річних на суму нарахованих та несплачених процентів згідно статті 625 ЦК України. Тому просили стягнути з відповідача на їх користь суму заборгованості та судові витрати. При цьому представник позивача АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК» в особі філії Харківське обласне управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» - Рябова С.\~П.\~що діє\~на підставі\~довіреності №\~НОР 306419,\~виданої 09.07.2020\~року начальником\~філії Харківського\~обласного управління\~АТ «Ощадбанк» із строком дії до 18.07.2023 року, скористалася правом, визначеним частиною 3 статті 211 цивільного процесуального кодифікованого закону України, й звернулася до суду із відповідним письмовим клопотанням про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] у судове засідання також не з`явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за його відсутності не надавав. Відповідно до змісту частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, а згідно частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у представника позивача свідчить відповідна заява, долучена до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання представником позивача особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутність. Крім того, відповідно до частини 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд вирішив можливим справу розглядати на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення, про що не заперечував представник позивача. \~ \~ \~ \~ В той же час із змісту частини 1 статті 279 зазначеного кодексу вбачається, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними в цій главі. Здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, об`єктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно з`ясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області. За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави. Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо. При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів. Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом. Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, а тому справа перебуває на розгляді належного суду. З огляду на предмет позову та відповідно до приписів частини 1 та 2 статті 274 Цивільного процесуального кодексу України, ураховуючи відповіді на питання, які слід вирішити при визначенні порядку розгляду справи, в ухвалі суду, постановленій 22.12.2020 року у складі судді Мащенко С. В., визначено, що цю справу слід розглянути у порядку спрощеного позовного провадження, про що не заперечували сторони, так як в наданій в ухвалі час не надали заперечень проти обраного порядку. Відповідно до приписів частини 1 статті 279 Цивільного процесуального кодексу України розгляд справи здійснюється у порядку спрощеного позовного провадження за правилами, встановленими цим кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними в главі 10 вказаного кодексу України. Отже, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. Судом встановлено, що 14 березня 2019 року між АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК» в особі філії Харківського обласного управління АТ «Державний ощадний банк» та відповідачем [PERSON] було укладено Договір комплексного банківського обслуговування, шляхом підписання Заяви приєднання до договору № 16932/250717. Відповідно до умов Кредитного договору позичальнику на картковий рахунок встановлено відновлювальну кредитну лінію у розмірі 60000,00 гривень на строк дії платіжної картки, згідно п. 3.3 Договору процентна ставка за кредитом є фіксованою, і складає 11 % річних за користування кредитними коштами. Підписавши кредитний договір позичальник погодився з умовами Договору комплексного банківського обслуговування, Заяви про приєднання, Заяви на встановлення (збільшення) кредиту Паспорту споживчого кредиту, Таблиці сукупної вартості кредиту та Умовами користування кредитною лінією. Згідно п. 1.1.2 ДКБО Для отримання Кредиту Клієнт подає: підписану Заяву про приєднання за встановленою Банком формою, документи згідно з визначеним Банком переліком. Згідно п.п. 1.1.3. ДКБО, в тому числі, Заява про приєднання, Заява на встановлення (збільшення) Кредиту (якщо така подається, відповідно до умов обслуговування, встановлених Банком), Паспорт споживчого кредиту, Таблиця загальної вартості Кредиту та Умови користування кредитною лінією (Кредитом) є Кредитним договором, укладеним між Банком та Клієнтом. Клієнт ознайомився з інформацією, наведеною в п. 1.3. цього розділу Договору. Згідно п. 1.9. ДКБО діє до повного виконання Клієнтом всіх грошових зобов`язань за цим Договором. Перебіг строку кредитування починається з дати надання Банком Клієнту Кредиту / встановлення ліміту кредитування. Згідно п.п. 1.17.1 Клієнт зобов`язується використати Кредит за цільовим призначенням і своєчасно та в повному обсязі повернути суму Кредиту, сплатити всі нараховані проценти та інші платежі, передбачені Кредитним договором. Згідно п.п. 1.18.1 За користування Кредитом Клієнт зобов`язаний сплачувати Банку проценти в порядку та розмірах, визначених в Умовах користування кредитною лінією (Кредитом), що застосовуються до відповідної категорії Клієнтів, в тому числі, з урахуванням змін умов кредитування згідно пункту 11.1.3. Розділу ХХ Договору, що мають наслідком зміну категорії, до якої відноситься Клієнт. Згідно п.п. 1.18.4 Клієнт зобов`язаний щомісячно (у терміни, визначені цим Договором та додатками до нього, для сплати процентів) здійснювати часткове повернення Кредиту шляхом сплати суми Обов`язкового щомісячного платежу, якщо це вимагається умовами надання Кредиту, передбаченими в Умовах користування кредитною лінією (Кредитом). Згідно п.п. 1.18.5 Сплата нарахованих процентів за користування Кредитом (в т.ч. процентів за користування Кредитом протягом Грейс періоду)/Обов`язкового щомісячного платежу/ процентів за Несанкціонованим овердрафтом та сплата комісійних винагород, що передбачені Заявою на встановлення відновлювальнї кредитної лінії (кредиту), здійснюється не пізніше 25 числа кожного місяця шляхом договірного списання коштів з Карткового рахунку Клієнта. У разі несплати вищезазначених платежів у визначений Розрахунковий період, сума заборгованості, яка підлягала погашенню, наступного робочого дня переноситься на відповідні рахунки для обліку простроченої заборгованості, а Платіжна картка при цьому блокується. Згідно п. 1.24. Банк має право вимагати від Клієнта дострокового повернення Кредиту, сплати процентів за користування ним, сплати комісійної винагороди за обслуговування Кредиту та інших платежів за Договором, строк сплати яких не настав, та застосувати процедуру звернення стягнення на майно Клієнта згідно із Законодавством (в т.ч. звернення стягнення на грошові кошти, що розміщені на будь-якому рахунку Клієнта), у випадку невиконання або неналежного виконання Клієнтом зобов`язань щодо вчасного повернення Кредиту (в тому числі сплати суми Обов`язкового щомісячного платежу), сплати процентів за користування ним, сплати комісійної винагороди за обслуговування Кредиту та інших платежів, в тому числі, але не виключно у випадку: 1) затримання сплати Клієнтом заборгованості по Кредиту (його частини, в тому числі в розмірі Обов`язкового щомісячного платежу) та/або перевищення витратного ліміту (Несанкціонованого овердрафту) та/або процентів за користування Кредитом та/або комісійної винагороди за обслуговування Кредиту, обов`язок сплати яких передбачений Заявою на кредит щонайменше на один календарний місяць; та/або 2) перевищення сумою заборгованості суми Кредиту більш як на десять процентів; та/або 3) іншого істотного невиконання зобов`язань, внаслідок якого Банк має право вимагати дострокового повернення Кредиту та сплати інших платежів. У випадку наявності протягом 1 (одного) місяця перевищення витратного ліміту (Несанкціонованого овердрафту) або простроченої заборгованості за Кредитом, прострочених процентів за його користування, простроченої комісійної винагороди за обслуговування Кредиту та непогашення Клієнтом цієї заборгованості Банк має право заблокувати всі Платіжні картки Клієнта. Згідно п. 1.30. У разі виникнення простроченої заборгованості за Картковим рахунком та Кредитом, її непогашення у строки, визначені Договором, Клієнт гарантує повернення сум такої заборгованості Банку всіма належними йому коштами, майном, майновими правами, тощо. Зрозрахунку заборгованості, наданого позивачем, вбачається, що загальна сума заборгованості за кредитним договором станом на 13.11.2020 року становить 45399,25 гривень, в тому числі: - 44625,30 гривень загальна сума основної заборгованості (основного боргу); - 0,00 гривень загальна сума заборгованості по сплаті процентів за користування кредитом; - 0,00 гривень загальна сума заборгованості за РКО (комісія); 49,01 гривень загальна сума нарахованої пені; - 655,19 гривень розмір 3 % річних на суму простроченого кредиту, згідно статті 625 Цивільного кодексу України; - 69,75 гривень розмір 3 % річних на суму нарахованих та несплачених процентів згідно статті 625 Цивільного кодексу України. Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно частини 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється нормами чинного Цивільного кодексу України від 16 січня 2003 року. Так, виходячи з положень частини 1 статті 202 Цивільного кодексу України укладений між сторонами по справі кредитний договір, за своєю правовою природою, є правочином, тобто діями особи, спрямованими на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно до частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Приписи статті 1054 Цивільного кодексу України передбачають, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа /кредитодавець/ зобов`язується надати грошові кошти /кредит/ позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. З огляду на частину 1 статті 629 Цивільного кодексу України - договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до положень частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України укладені між сторонами по справі договори є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків. Частиною 1 статті 14 Цивільного кодексу України передбачено, що цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Крім того, укладені договори є підставою виникнення між сторонами зобов`язань, тобто правовідносин, в яких одна сторона /боржник/ зобов`язана вчинити на користь другої сторони /кредитора/ певну дію /передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо/ або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку /стаття 509 Цивільного кодексу України/. Згідно до положень частини 1 статті 526 Цивільного кодексу України - зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Правові наслідки порушення зобов`язання встановлені положеннями статті 611 Цивільного кодексу України. Таким чином, аналізуючи наведені вище норми права та надані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК» в особі філії Харківського обласного управління АТ «Державний ощадний банк» до [PERSON] «Про стягнення заборгованості за кредитом» у розмірі 45399,25 гривень. Ухвалюючи рішення та повністю задовольняючи позов АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК» в особі філії Харківського обласного управління АТ «Державний ощадний банк» до [PERSON] «Про стягнення заборгованості за кредитом», суд вважає за необхідне вирішити згідно підпункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України питання про розподіл між сторонами по справі судових витрат. Так, відповідно до вимог частини 1 та 2 статті 141 зазначеного цивільного процесуального кодифікованого закону України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тоді як інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Приписи частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України передбачають, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким законом є Закон України «Про судовий збір» № 3674-VІ від 08.07.2011 року (із змінами та доповненнями), який встановлює правові засади справляння, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та його повернення. Положеннями статті 1 зазначеного Закону визначено, що судовий збір це збір, який справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Відповідно до змісту частини 1 й підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Із зазначеним позовом АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК» в особі філії Харківського обласного управління АТ «Державний ощадний банк» звернулось до суду у 2020 році. Відповідно до приписів абзацу 3 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» № 294-ІХ від 14.11.2019 року з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб встановлений в сумі 2102 гривень. На виконання вимог частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК» в особі філії Харківського обласного управління АТ «Державний ощадний банк» додав документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2102,00 гривень. Таким чином, з огляду на наведені норми закону, проаналізувавши всі наявні і досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд доходить до висновку про обґрунтованість вимог АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК» в особі філії Харківського обласного управління АТ «Державний ощадний банк» та можливість задоволення його позову повністю шляхом стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК» в особі філії Харківського обласного управління АТ «Державний ощадний банк» суму заборгованості в розмірі 45399,25 гривень та понесених й документально підтверджених судових витрат пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 2102,00 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved