Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-31 00:00:00

У лютому 2017 року [PERSON] (надалі по тексту - Позивач) звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» (надалі по тексту - Відповідач), в якому просила стягнути з останнього на свою користь майнові збитки у розмірі 256 563,00 грн., а також судовий збір. В ході судового розгляду представником Відповідача було заявлено клопотання про залучення в якості третьої особи по справі ТОВ «Комфортна вежа», яке було задоволено протокольною ухвалою суду від 23.08.2017 року. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що вона є власником квартири [ADDRESS]. В червні 2015 року відбулось залиття зазначених приміщень. За заявкою Позивача відповідною комісією було проведено обстеження за результатами якого було встановлено, що залиття відбулось внаслідок пориву центрального стояка ХВП (холодного водопостачання) в перекриття між квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS]. Розмір матеріального збитку завданий Позивачу, відповідно до звіту з незалежної оцінки від 02.05.2016 року, склав 256 563,00 грн. Оскільки балансоутримувачем та обслуговуючою організацією будинку [ADDRESS] є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва», а до обов'язків останнього належить забезпечення належного технічного стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку (в тому числі холодного водопостачання та водовідведення) до точки розподілу, проведення періодичного ремонту внутрішньобудинкових систем, Позивач звернувся до суду з цим позовом, в якому просив стягнути з Комунального підприємства матеріальну шкоду у сумі 256 563,00 грн. В судовому засіданні представник Позивача заявлені вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі, зазначив що неналежне виконання Відповідачем своїх обов'язків призвело до погіршення технічного стану центрального стояка холодного водопостачання у перекритті між квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS], в результаті чого стався порив зазначеного центрального стояка, що призвело до залиття квартири та приміщення, які належать на праві власності [PERSON] та як наслідок до заподіяння матеріальних збитків останній. В судовому засіданні представник Відповідача заперечував проти задоволення позову, подав свої письмові заперечення, в яких зазначив, що 02.03.2015 року КП Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» було укладено з ТОВ «Комфортна вежа» договір №487 про поточне утримання і технічне обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Шулявка» Шевченківського району м. Києва. Відповідно п.п. 3.2.3., 3.2.4 цього Договору ТОВ «Комфортна вежа» зобов'язується своєчасно вживати заходи щодо уникнення та ліквідації аварійних ситуацій, пов'язаних з технічним станом житлових будинків та їх інженерним обладнанням, а також відшкодувати збитки, завдані майну, житловому приміщенню та шкоду заподіяну життя чи здоров»ю мешканців будинку у випадку надання неякісних послуг, у розмірі й порядку згідно з чинним законодавством України. Таким чином, відповідальність за заподіяну шкоду майну Позивача повинна нести сам ТОВ «Комфортна вежа». Крім цього, представник Відповідача звертав увагу суду на те, що в підтвердження факту заподіяння шкоди завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] надано лише Акт про залиття від 26.06.2015 року, інших доказів, які б могли довести вину Відповідача суду надано не було. Таким чином в задоволення позовних вимог просив відмовити в повному обсязі. Третя особа ТОВ «Комфортна вежа» про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином, але у судове засідання не з'явивилась, поважності причин неявки до суду не повідомила, заперечення на позов не подавала. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін, оцінивши наявні у справі докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч.1,2 ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних або юридичних осіб, поданими відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть у ній участь. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За умовами ч.1,2 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] на праві приватної власності належить квартира за [ADDRESS], що підтверджується Договором купівлі-продажу від 14.02.2004 року (а.с. 4). Крім того, на підставі Договору дарування від 13.05.2005 року [PERSON] належить нежитлове приміщення [ADDRESS], загальною площею - 77,70 кв. м. (а.с. 5) У судовому засіданні встановлено, що 26.06.2015 року відбулось залиття квартири [ADDRESS]. Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, у разі аварії і залиття квартири складається відповідний акт в день залиття квартири. В акті зазначаються причини залиття, висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше. Про факт залиття комісією у складі: інженера [PERSON], майстра т/д №2 [PERSON], майстра р/д [PERSON], слюсара-сантехника [PERSON]. був складений Акт обстеження санітарно-технічного стану квартири [ADDRESS] від 26.06.2015 року, в якому причиною залиття зазначено порив центрального стояка ХВП (холодного водопостачання) в перекриття між квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS] (а.с. 6). Внаслідок залиття квартири Позивача, як встановлено у Акті від 26.06.2015 р., було пошкоджено майно: коридор загальною площею 7,30 кв.м., стелю площею 1,50 кв.м. (водоемульсійне пофарбування), стіни площею 0,50 кв.м. (шпалери поліпшеного виробництва), виявлено деформацію вхідних дверей з коробкою та плінтусів 4,00 м.п., а також паркетної дошки 2,00 кв.м.; кухню загальною площею 8,10 кв.м., пошкоджено всю стелю по периметру, пошкоджено 5 світильників, стіну (шпалери поліпшеного виробництва, водоемульсійне пофарбування) площею 4,00 кв.м., виявлено деформацію дверей; ванну загальною площею 3,90 кв.м., стелю площею 1,30 кв.м. (водоемульсійне пофарбування), виявлено деформацію дверей; кімнату загальною площею 10,50 кв.м., стелю площею 1,00 кв.м. (водоемульсійне пофарбування), стіну площею 1,50 кв.м. (шпалери поліпшеного виробництва, пофарбовані фарбою), виявлено деформацію паркетної дошки площею 4,00 кв.м.; кімнату загальною площею 13,30 кв.м., стелю площею 1,00 кв.м. (водоемульсійне пофарбування), стіну площею 1,00 кв.м. (шпалери поліпшеного виробництва, пофарбовані фарбою), виявлено деформацію паркетної дошки площею 4,00 кв.м.; кімнату загальною площею 14,00 кв.м., виявлено деформацію паркетної дошки площею 7,00 кв.м. Згідно з висновком Звіту з незалежної оцінки, зробленого ТОВ «Бюро оцінки» від 28.03.2016р. розмір матеріального збитку, завданого власнику нерухомого майна, а саме квартири [ADDRESS], становить у сумі 256 563,00 грн. (а.с. 7-15). Відповідно до п.3 ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Відшкодування збитків є одним із способів захисту цивільних прав (п.8 ч.2 ст.16 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як зазначено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до статей 58, 59, 62, 63, 64, 212 Цивільного процесуального кодексу України, вказані обставини підлягають встановленню на підставі належних та допустимих доказів, які оцінюються самостійно судом в їх сукупності. До істотних обставин, що підлягають з'ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення; при цьому позивач зобов'язаний довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв'язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Крім цього, відповідно до статті 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). При цьому обов'язок щодо обґрунтованості та доведеності розміру збитків покладається на позивача. Судом встановлено, що баласоутримувачем будинку [ADDRESS] є Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва». Згідно п. 2.1. Статуту КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва», метою його діяльності є забезпечення ефективного управління, належного управління житлового та нежитлового фонду, утримання прибудинкових територій, об'єктів благоустрою та отримання прибутку. Предметом діяльності Підприємства є: утримання житлового і нежитлового фонду, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва та закріплений за Підприємством на праві господарського відання, а також обслуговування житлового та нежитлового фонду, що не належить до комунальної власності міста Києва, на договорів них засадах у встановленому порядку; надання послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій та інших житлово-комунальних послуг, виконання функцій балансоутримувача житлового та нежитлового фонду, укладання договорів на надання житлово-комунальних послуг, контроль за виконанням умов договорів у встановленому порядку; надання послуг з аварійного обслуговування внутрішньо будинкових та зовнішніх інженерних мереж; надання послуг із ремонту житлового та нежитлового фонду, інженерного й ліфтового обладнання в установленому порядку; проведення періодичного обстеження об'єкті житлового та нежитлового фонду з метою визначення їх технічного стану та відповідності вимогам нормативних документів у встановленому порядку (п.п. 2.2.1., 2.2.2, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.18 цього Статуту). Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. За умовами ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. Згідно з п.п. 1, 2, 7, 10 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов'язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Відповідно до п.п. 4, 5, 6 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов'язаний: забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005р., балансоутримувачем будинку є власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законом звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно із законом. За змістом ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. При розгляді справи було встановлено, що Відповідач не виконав належним чином зобов'язання відносно здійснення контролю за технічним станом інженерного обладнання, яке знаходяться у будинку [ADDRESS], чим було Позивачу завдано матеріальну шкоду. Крім того, судом критично оцінюється твердження представника Відповідача, що відповідальність за спричинену Позивачу шкоду, повинена нести третя особа по справі, в силу укладеного між ними договору, судом такі твердження не можуть бути прийняті до уваги, оскільки в судовому засіданні не встановлено, що сантехнічне обладнання було передано від Комунального підприємства до ТОВ «Комфортна вежа». Крім цього, Відповідач не надав доказів відсутності своєї вини у затопленні зазначеної квартири всупереч ч. 3 ст. 10, ч. 1 ст. 60 ЦПК України. Більш того, за умовами п. 3.2.4. Договору №487, що укладений між Відповідачем та Третьою особою, то остання зобов'язалась відшкодувати збитки лише у випадку подання неякісних послуг, а не в усіх випадках як вказує Відповідач. Таким чином, оскільки залиття сталося внаслідок неналежного обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій будинку [ADDRESS], з боку Відповідача, то саме останній має нести відповідальність за спричинену шкоду Позивачу. Разом з тим, відповідно до положень ч.3 ст.10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами ст.ст.57-60 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Враховуючи вище викладене, суд, з метою належного захисту прав Позивача, вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити частково, стягнути з Відповідача на його користь грошові кошти на відшкодування вартості пошкодженої внаслідок залиття квартири Позивача саме в розмірі 178 312,70 грн., оскільки в Акті обстеження від 26.06.2015р. не зафіксоване пошкодження «подвалу» та «кухонної меблі», вартість яких була включена до загальної суми при розрахунку ремонтно-відновлювальних робіт (78 250,30 грн.), а відтак вказану суму слід виключити із загальної суми відшкодування (256 563,00 грн.) У відповідності до ст. 88 ЦПК України, стягнути з відповідача 2 на користь позивача витрати пов'язані зі сплатою судового збору в розмірі 1783 грн. 12 коп. Враховуючи вище викладене,

Outcome: partial