Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-10 00:00:00

\~\~ У\~лютому 2021 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі\~АТ КБ «ПриватБанк») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив про те, що останній звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку із чим підписав Заяву № б/н від 08.04.2009 року, чим підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» і «Тарифами Банку» складає між ним та АТ КБ «ПриватБанк» Договір про надання банківських послуг (далі - Договір), що підтверджується його підписом у заяві. Відповідачу було відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку, який в подальшому було збільшено до 19000 грн. Позивач зазначає, що ним виконані взяті на себе зобов`язання за Договором, тоді як відповідач не надав своєчасно АТ КБ «ПриватБанк» грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями, у зв`язку із чим станом на 13 січня 2021 року виникла заборгованість у розмірі 17904 грн. 79 коп., з яких: 15721 грн. 63 коп. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 2183 грн. 16 коп. заборгованість за простроченими відсотками. Тому позивач просить суд стягнути з [PERSON] 17904 грн. 79 коп. заборгованості за кредитним договором № б/н від 08 квітня 2009 року та судові витрати. Ухвалою судді від 19 лютого 2021 року прийнято позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк» до розгляду, відкрито провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача [PERSON] у судове засідання не з`явилась, у поданій до суду письмовій заяві просить розгляд справи проводити за її відсутності, вказує, що позов підтримує та не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, відзив на позов не подав, із заявами, клопотаннями до суду не звертався. Як вбачається зі змісту позовної заяви АТ КБ «Приватбанк», місцем проживання відповідача є [ADDRESS] . Саме на цю адресу судом направлялась судова повістка про виклик у судове засідання. Згідно з повідомленням виконавчого комітету Теплицької селищної ради Теплицького району Вінницької області від 15 лютого 2021 року № 68 відповідач [PERSON] зареєстрований за адресою [ADDRESS] , але на даний час за місцем реєстрації не проживає. Відповідно до ч. 11\~ст. 128 ЦПК України\~відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Тому судом здійснено оголошення про виклик [PERSON] у судове засідання шляхом розміщення його на офіційному веб-сайті судової влади України. Таким чином, відповідач є належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи. У відповідності до положень ст.ст.\~223\~ч. 4,\~280-284 ЦПК України\~суд за згодою представника позивача вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів в порядку заочного розгляду. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до вимог\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~відповідно до звичаїв ділового обороту. Відповідно до\~ст. 1050 цього ж Кодексу,\~якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Як встановлено судом, 08 квітня 2009 року між ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», і [PERSON] був укладений договір про надання банківських послуг шляхом підписання відповідачем заяви, відповідно до якої [PERSON] було відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт. Останній у подальшому збільшено до 19 000 грн. (а.с. 8, 21). У заяві зазначено, що відповідач згіден з тим, що ця заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами і Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився та погодився з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані йому для ознайомлення в письмовому вигляді (а.с. 8). До кредитного договору банк додав довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку ресурс: Архів Умов та правил надання банківських послуг розміщені на сайті https://privatbank.ua (а.с. 22,23-32). Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість відповідача за вказаним кредитним договором станом на 13.01.2021 року становить 17904 грн. 79 коп., що складається з: 0,00 грн.\~заборгованості за поточним тілом кредиту; 15721 грн. 63 коп. заборгованості за простроченим тілом кредиту; 0,00 грн.\~заборгованості за нарахованими відсотками; 2183 грн.\~16 коп. заборгованості по простроченим відсоткам; 0,00 грн.\~заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно зі ст. 625; 0,00 грн.\~нарахованої пені; 0,00 грн.\~нарахованої комісії (а.с. 9-19). Таким чином, судом встановлено, що в порушення вимог кредитного договору позичальник не виконує взяті на себе договірні зобов`язання щодо сплати кредиту, а тому з нього підлягає стягненню на користь позивача заборгованість за простроченим тілом кредиту в сумі 15721 грн. 63 коп. Що стосується вимог позивача про стягнення з відповідача 2183 грн. 16 коп. заборгованості за простроченими відсотками, суд виходить з наступного. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст.ст.\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1\~ст. 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч. 1\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). Згідно із положеннями ч. 1\~ст. 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом\~ст. 634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (у цьому випадку АТ КБ «ПриватБанк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому, з огляду на зміст ст.ст.\~633,\~634 ЦК України\~можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом ч. 2\~ст. 1056-1 ЦК України\~розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до ч. 1\~ст. 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Таким чином, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави, стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Як вбачається із позовної заяви, Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім простроченого тіла кредиту, стягнути складові його повної вартості, зокрема заборгованість за простроченими відсотками. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги у зазначеній частині, у тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості, посилається на витяг з Тарифів банку та витяг з Умов та правил надання батьківських послуг в ПриватБанку, як невід`ємні частини спірного договору. Витягом з Умов та правил надання батьківських послуг в ПриватБанку, що надані АТ КБ «ПриватБанк» на підтвердження позовних вимог, визначені, у тому числі: пільговий період користування коштами, процентна ставка (розміри та порядок нарахування), права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, зокрема штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань та їх розміри і порядок нарахування. При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме цей витяг з Умов розумів [PERSON] та ознайомився і погодився з ними, підписуючи Анкету-заяву, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви, розмірах і порядках нарахування. Крім того, роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в Умови та Правила споживчого кредитування, що підтверджено й у постанові Верховного Суду України від 11 березня 2015 року (провадження № 6-16цс15) і не спростовано позивачем при розгляді вказаної справи. Разом з тим, на підтвердження права вимоги заборгованості за простроченими відсотками, АТ КБ «ПриватБанк» посилався на Анкету-Заяву та довідку про умови кредитування, що підписані [PERSON] 8 квітня 2009 року, в яких визначена, у тому числі: відсоткова ставка, її розміри і порядок нарахування (а.с. а.с. 8, 22). Так, відповідно до Анкети-Заяви вбачається, що базова відсоткова ставка за кредитним лімітом на момент підписання договору становить 2,5 % на місяць. Відповідно до довідки про умови кредитування базова відсоткова ставка за кредитом становить 2,5 % на місяць, відсоткова ставка на суму несанкціонованого перевищення ліміту кредитування становить 3,75 % на місяць. З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку, що сторонами при укладенні кредитного договору були досягнуті істотні умови договору, а саме: підстави, порядок нарахування, розмір та сплата відсотків за користування кредитними коштами. Такий висновок відповідає висновку Верховного Суду, що викладений в постанові від 02 грудня 2020 року по справі № 284/157/20-ц. Враховуючи вищенаведене, підлягає до стягнення із [PERSON] на користь позивача заборгованість за простроченими відсотками в розмірі 2183 грн. 16 коп. Таким чином, суд приходить до висновку, що слід стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором від 8 квітня 2009 року в загальному розмірі 17 904 грн. 79 коп. Судові витрати у виді сплаченого судового збору в сумі 2270 грн. відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~слід стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved