Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-09 00:00:00

У провадженні Комінтернівського районного суду Одеської області перебуває вказана цивільна справа. У судове засідання представник [PERSON] - адвокат Тонкошкур І.В. не з`явився, сповіщений про дату, час та місце його проведення, подав заяву про розгляд справи у свою відсутність, просив відмовити у задоволенні позову за відсутності доказів поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . [PERSON] подала заяву про розгляд справи у свою відсутність, письмово просила відмовити у задоволенні позову з тих самих підстав. У судовому засіданні [PERSON] підтримав доводи позову, послався на те, що працює на заводі «Куяльник» цілодобовий робочий графік, у країні бушує коронавірус, йде війна, тому вважав ці причини вельми поважними, і просив надати йому термін у три місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . У порядку підготовки справи до судового розгляду судом витребувано спадкову справу заведеної до майна [PERSON] , померлого [INFO] , зі змісту якої встановлено, що сторони входять до кола спадкоємців до майна померлого не має. Дослідивши матеріали справи, вислухавши позивача, суд дійшов до наступного висновку: [INFO] помер [PERSON] , що встановлено зі змісту свідоцтва про смерть від 05.02.2014 року (а.с. 9). Заявник [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини до нотаріуса у грудні 2019 року. Нотаріусом роз`яснено заявнику, що він пропустив встановлений законом строк, і його поновлення можливо лише у судовому порядку. Обгрунтовуючи свої позовні вимоги [PERSON] посилається на поважні, на його думку, причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Зокрема, у судовому засіданні заявник послався на те, що працює на заводі «Куяльник» зі встановленим цілодобовим робочим графіком, у країні пандемія COVID-19, і з 2014 року йде війна, окупована частина держави, тому вважав ці причини вельми поважними, і просив задовольнити його позов. Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням - є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, що зазначено в статті 1217 ЦК України. Статтею 1218 Цивільного кодексу України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належать спадкоємцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша, друга статті 1223 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 08.04.2021 року (справа № 461/4869/18) дійшов до висновку, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 263 ЦПК України Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Завданням цивільного судочинства, відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд критично ставиться до посилань позивача про те, що у нього були об`єктивні, непереборні, істотні труднощи у поданні заяви про прийняття спадщини після смерті батька. Можливий цілодобовий робочий графік не є поважною причиною у пропуску цього строку. Пандемія виникла наприкінці 2019 - початку 2020 року, а не у 2014 році, і навіть наявність пандемії у 2014 році не виключала б можливості подання заяви про прийняття спадщини поштою. Знаходження держави у стані війни з 2014 року ніяким чином не впливає на поважність причин пропуску заявником строку для подання спадщини, і, крім того, заявник пояснив суду, що участі в АТО та ООС не приймав. Отже всі доводи позову є безпідставними, а посилання заявника на наявність поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є голослівними. Питання судового збору у позові не порушувалось, підстав для його розподілу не вбачається. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed