Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-17 00:00:00

У провадженні вказаного складу суду знаходиться на розгляді цивільна справа за позовом [PERSON] до Товариства з обмеженою відповідальністю «Спецпідрозділ охорони «Централізована охорона Легіон» про стягнення матеріальної шкоди. Обґрунтовуючи заявлені вимоги та підстави звернення до суду, сторона позивача посилалась на ті обставини, що 29 грудня 2019 року між [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю «Спецпідрозділ охорони «Централізована охорона Легіон» було укладено Договір №29/19/199 на спостереження об`єкта за допомогою ПЦС. Відповідно до умов вказаного Договору замовник доручає та оплачує, а виконавець забезпечує охорону майна замовника на об`єкті і на умовах які зазначені у додатку №2 до Договору. Відповідно до додатку №2 зазначеного вище договору об`єкт охорони знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 21 січня 2020 року о 02-19 годині до приміщення, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] проникли сторонні особи та викрали майно на суму 35\~677 гривень. За даним фактом відкрито кримінальне провадження. Як зазначає сторона позивача, співробітники Товариства з обмеженою відповідальністю «Спецпідрозділ охорони «Централізована охорона Легіон» не відреагували вчасно на сигнал «Тривога», у результаті чого [PERSON] поніс збитки. Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Спецпідрозділ охорони «Централізована охорона Легіон» надав відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що товариство виконало обов`язки за укладеним договором належним чином, а також [PERSON] не надав доказів на підтвердження вартості кофе-машини на час крадіжки. У зв`язку із викладеним Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Спецпідрозділ охорони «Централізована охорона Легіон» просив відмовити у задоволенні позову [PERSON] [PERSON] надав відповідь на відзив відповідача, у якій посилався на те, що відповідач зобов`язаний відшкодувати понесені позивачем збитки, адже відповідальність за неналежне виконання обов`язків було передбачено укладеним договором, а сума відшкодування відповідає реальній вартості заподіяних збитків. Сторони у відкрите судове засідання не з`явились, але від осіб надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутність у порядку ст. 211 ч. 3 ЦПК України. Вивчивши наявні матеріали справи у їх сукупності, взявши до уваги обставини спору та пояснення позивача, надавши правовідносинам, що виникли між сторонами, належну правову оцінку, суд доходить наступного висновку. Під час судового розгляду встановлено, що 29 грудня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Спецпідрозділ охорони «Централізована охорона Легіон» в особі директора Гарника Є.М. та [PERSON] було укладено договір №29/12/199, зокрема, відповідно до умов якого [PERSON] доручив Товариство з обмеженою відповідальністю «Спецпідрозділ охорони «Централізована охорона Легіон» здійснювати спостереження за майном [PERSON] . Так, згідно із п. 2.1. даного Договору, Замовник доручає, а Виконавець здійснює за допомогою ПЦС спостереження за майном Замовника на об`єктах, перерахованих у Додатку №2 до Договору, а також здійснює обслуговування сигналізації на зазначених об`єктах. Відповідно до вказаного Додатку №2 до Договору - «Карточка-формуляр Об`єкта №6732», Об`єктом є пекарня, розташована за адресою: м.Одеса, вул. Ак. Корольова, 35-А. Відповідно до п. 4.1.2 Договору Виконавець зобов`язаний у разі надходження сигналу про спрацювання сигналізації на об`єкті на ПЦН, негайно направляти на об`єкт ГШР (група швидкого реагування) для вжиття заходів, спрямованих на встановлення причин спрацювання сигналізації, а при необхідності - затримання осіб, які протиправно порушили встановлений режим спостереження для наступної передачі цих осіб правоохоронним органам згідно із чинним законодавством України. Як вбачається з відеофіксацїї, що відображена на оптичному носію, що знаходиться у матеріалах справи, проникнення на Об`єкт сталося об 02.19 год. 21.01.2020 року, а ГШР приїхала лише 02.29 год. 21.01.2020 року. Таким чином, ГШР прибули на місце несанкціонованого проникнення в приміщення лише через 10 хв. після отримання сигналу на ПЦС (пульт централізованого спостереження). У зв`язку вказаними обставинами, в проваджені Таїровського ВП Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12020161480000111 від 21 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України - крадіжка, поєднана з проникненням у житло, інше приміщення чи сховище або що завдала значної шкоди потерпілому. У матеріалах справи знаходиться акт про визначення розміру завданих збитків від 09 березня 2021 року, складений [PERSON] , відповідно до якого у результаті викрадення обладнання 21 січня 2020 року у [PERSON] останньому заподіяно збитків у розмірі 35\~677,15 гривень. На виконання умов Договору, Позивач надіслав лист до Відповідача з проханням направити представника Виконавця для складання Акту щодо узгодження розміру завданих збитків, що підтверджується описом вкладення, накладною за № 6502034459913 та фіскальним чеком. Указана сума підтверджується актом приймання-передачі до Договору №0-35/19 від 10 грудня 2019 року, відповідно до якого Товариство з обмеженою відповідальністю «Перша чарівна скриня» передала [PERSON] кофе-машину вартістю 35\~677,15 гривень. Дане Обладнання було встановлене на Об`єкті Замовника відповідно до Договору №0-35/19 від 10 грудня 2019 року, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Перша чарівна скриня» та ФОП [PERSON] . Обладнання належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Перша чарівна скриня» на праві приватної власності. Право власності Обладнання та його вартість підтверджено такими документами, як вантажно-митна декларація UA100010/2019/360839 від 12 листопада 2019 року та інвойсом №2019121039 від 08 листопада 2019 року. Проте, як зазначає позивач, на сьогоднішній день Відповідач відмовляється від своїх зобов`язань стосовно відшкодування матеріальної шкоди, завданої викраденням Обладнання. Утім, згідно із п. 4.1.5 Договору Виконавець зобов`язаний відшкодувати Замовнику збитки, що заподіяні Замовнику через неналежне виконання Виконавцем зобов`язань за цим Договором. Неналежним виконання Виконавцем зобов`язань за Договором слід вважати порушення терміну направлення ГШР на Об`єкт Замовника після надходження після отримання сигналу «Тривога» з Об`єкту, а також відмова від складання Акту щодо узгодження розміру завданих збитків. Відповідно до веб-порталу www. legion-securitv.com.ua в розділі «Послуги та технічні можливості ГК «Легіон» убачається: «...Постійний контроль за стаціонарними та рухомими об`єктами здійснюється за допомогою пульта централізованого спостереження (ПЦС) оснащеного сучасними засобами телекомунікацій і супутникового спостереження, а також іншими видами пультового обладнання. Співробітники Агентства знаходяться на ПЦС цілодобово. У разі надходження сигналу про нештатну ситуацію, на об`єкт негайно виїжджає збройна і оснащена спецзасобами Група швидкого реагування (ГШР). (Час прибуття - до 5хвилин)...» Частиною 1 ст. 6 ЗУ «Про охоронну діяльність» передбачено, що охорона майна та фізичних осіб забезпечується персоналом охорони шляхом здійснення таких заходів: -використання пунктів централізованого спостереження, технічних засобів охорони, транспорту реагування, службових собак; -контроль за станом майнової безпеки об`єкта охорони; -запобігання загрозам особистій безпеці фізичної особи, яка охороняється; -реагування в межах наданих законом повноважень на протиправні дії, пов`язані з посяганням на об`єкт охорони. Персонал охорони під час виконання функціональних обов`язків зобов`язаний відповідно до ч. 1 ст.13 Закону України «Про охоронну діяльність»: -забезпечувати цілісність\~об`єктів\~охорони та\~недоторканність майна,\~що на\~них зберігається, недоторканність фізичних осіб; -припиняти шляхом здійснення заходів реагування правопорушення проти власності, фізичних осіб, порушення режиму роботи об`єктів охорони; -негайно у будь-який спосіб повідомляти відповідні правоохоронні органи про вчинення протиправних дій щодо власності, фізичних осіб та інших незаконних дій, що мають ознаки кримінального правопорушення, у місцях здійснення заходів охорони; -зберігати таємницю, що охороняється законом, а також конфіденційну інформацію про господарську діяльність суб`єктів господарювання, оголошену такою в установленому порядку, відомості про особисте і сімейне життя фізичних осіб, що стали відомі у зв`язку з виконанням службових обов`язків, крім випадків, передбачених законодавством; -не вчиняти дій, що порушують громадський порядок. Згідно із ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про охоронну діяльність» у договорах про надання послуг з охорони майна та фізичних осіб відповідно до положень Цивільного кодексу України визначаються умови відшкодування суб`єктом охоронної діяльності шкоди, заподіяної через неналежне виконання ним своїх зобов`язань. Так, відповідно до п.5.1.1 Договору Виконавець несе майнову відповідальність, передбачену законодавством України за збитки, завдані майну Замовника третіми особами внаслідок крадіжки майна Замовника, що належить йому на праві власності, а також інших законних підставах, що знаходиться на Об`єкті в період спостереження, в межах прямої дійсної шкоди але в будь-якому разі не більше 30 000,00 грн. (тридцять тисяч гривень 00 коп.) по факту протиправного заподіяння Замовнику матеріального збитку. Згідно із п. 1 ч. 2 ст.11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини. Відповідно до ст. 901 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до положень ч. 1 ст. 906 ЦК України, збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно із ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Ст. 610 Цивільного кодексу України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відшкодування збитків є видом відповідальності учасників цивільних правовідносин за шкоду, яка є негативним наслідком правопорушення. Право на відшкодування завданих збитків виникає при наявності складу цивільного правопорушення: порушення цивільного права (інтересу); завдання збитків, причинного зв`язку між порушенням права та збитками, наявності винної поведінки. Протиправною є поведінка особи з порушенням норм законодавства. Якщо зобов`язання виникає з договору, то протиправною визнається поведінка, що порушує умови договору та закону. Відповідно до ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України одним з правових наслідків (встановлених законом або договором) порушення зобов`язання є відшкодування збитків. Згідно із ч. 1 ст. 614 Цивільного кодексу України збитки відшкодовуються за наявності вини особи, яка порушила зобов`язання. Відповідно до ч. 1 ст. 623 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання (боржник), має відшкодувати завдані порушенням збитки кредиторові. Згідно з частиною 2 цієї ж статті обов`язок доказування розміру збитків, завданих порушенням зобов`язання, покладається на кредитора. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 Цивільного кодексу України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Розмір заявлених Позивачем вимог щодо стягнення матеріальної шкоди, а саме - 30 000,00 грн. (тридцять тисяч гривень 00 коп.), відповідає вартості збитків, що завдані майну Замовника (кавовий апарат) третіми особами внаслідок крадіжки, в результаті несанкціонованого проникнення на Об`єкт Позивача. Отже, суд дійшов висновку, що Товариством з\~обмеженою відповідальністю\~«Спецпідрозділ охорони\~«Централізована охорона-Легіон»\~дійсно було порушено умови укладеного договору із позивачем, у зв`язку із цим суд вбачає доцільним задовольнити позовні вимоги [PERSON] та відшкодувати йому збитки у розмірі 30\~000,00 гривень. Відповідно до ст. 141 ч. 1, 6 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, суд вважає обґрунтованим стягнути з Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~«Спецпідрозділ охорони\~«Централізована охорона-легіон» на користь [PERSON] суму оплаченого судового збору у розмірі 908,00 гривень.

Outcome: approved