Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-16 00:00:00

У лютому 2020 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просила визначити їй додатковий двохмісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла її баба [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на Ѕ частину квартири [ADDRESS] . Спадщину прийняв син померлої [PERSON] . Вона є спадкоємцем першої черги після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Заповіт покійною не складався. 13.01.2020 при зверненні до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку. Не подавала заяву про прийняття спадщини, оскільки на день смерті у [PERSON] не було майна. Вся спадкова маса складається із частини вказаної квартири, яку [PERSON] подарувала відповідачу [PERSON] 29.06.2019 Постановою ВС залишено в силі рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду від 13.12.2016, яким задоволено її позов до [PERSON] про визнання недійсним договору дарування вказаної квартири, а тому з`явилося майно, яке в подальшому перейшло в Ѕ частині [PERSON] в порядку спадкування після смерті сина [PERSON] . Вважає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала, просила задовольнити. Відповідач в судовому засіданні позов не визнав, посилаючись на те, що спадкова квартира є його єдиним житлом і позивач в подальшому може ставити питання про його виселення. Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку. Встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , якому, на підставі договору дарування від 27.09.2007, належала квартира [ADDRESS] . Відповідно до інформаційної довідки ЦНАП Новоград-Волинської міської ради з померлим були зареєстровані [PERSON] та [PERSON] [INFO] померла баба позивачки [PERSON] , яка на момент смерті була зареєстрована по [ADDRESS] . Разом з нею був зареєстрований [PERSON] , що підтверджується інформаційною довідкою ЦНАП Новоград-Волинської міської ради. Рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду від 13.12.2016 і яке залишено в силі постановою Верховного Суду від 26.06.2019, позов [PERSON] про визнання недійсним договору дарування квартири [ADDRESS] , який укладено 07.04.2015 між [PERSON] та [PERSON] задоволено. З заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті спадкодавця позивачка протягом встановленого ст.1270 ЦК України строку, не звернулась. Постановою приватного нотаріуса Новоград-Волинського міського нотаріального округу Плюйка В.П. від 13.01.2020 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини та відсутністю встановленого факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд вважає, що [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки на момент смерті було відсутнє спадкове майно, а тому об`єктивно не могла звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Відтак встановлені підстави для задоволення позовних вимог у повному обсязі. Судові витрати суд стягує з відповідача на користь позивача пропорційно задоволених вимог згідно вимог ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved