Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-06 00:00:00

У листопаді 2020 року [PERSON] звернулася до суду із вищевказаним позовом, в обґрунтування якого вказувала, що їй та малолітній дитині [PERSON] , [INFO] належить на праві спільної часткової власності квартира [ADDRESS] . Відповідно до технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] , дана квартира розташована на 2-му поверсі дев`ятиповерхового будинку, складається із двох жилих кімнат, житловою площею 27.00 кв.м., загальна площа квартири 51.7кв.м./48.8 кв.м., квартира має всі комунальні зручності. Вона разом з дитиною зареєстрована в даній квартирі і постійно в ній проживають, іншого житла у них немає. На третьому поверсі над квартирою [ADDRESS] , розташована двох кімнатна квартира [ADDRESS] , яка належить на праві власності [PERSON] відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 22 грудня 1998 року, посвідченого державним нотаріусом Першої чернівецької державної нотаріальної контори Глуговським В.В., зареєстрованого в реєстрі за №92-5867. При цьому, відповідно до довідки Житлово-будівельного кооперативу № 69 від 14.01.2021 року в квартирі [ADDRESS] станом на 05.08.2020 року зареєстровані три особи: [PERSON] , [INFO] власник, [PERSON] , [INFO] ,син, та [PERSON] [INFO] онук. 05 серпня 2020 року вона разом із сином були відсутні за місцем проживання, а за квартирою приглядала [PERSON] , яка мала ключі від квартири. Саме тоді відбулося затоплення приміщень квартири [ADDRESS] , яке сталося внаслідок того, що в квартирі [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] і яка знаходиться над квартирою [ADDRESS] на третьому поверсі, пошкодився шланг під мийкою на кухні. Повернувшись до м. Чернівці 11.08.2020 року, вона побачила наслідки затоплення квартири й відповідно звернулася до відповідача [PERSON] із пропозицією в досудовому порядку вирішити питання про добровільне відшкодування завданої матеріальної шкоди. При цьому, відповідач [PERSON] пообіцяв добровільно відшкодувати завдану шкоду, розмір якої оцінить його знайомий майстер по ремонту. В послідуючому відповідач відмовився від добровільного відшкодування завданої шкоди, у зв`язку із чим вона була змушена звернутися з відповідним позовом до суду. З метою фіксування наслідків затоплення, вона звернулася до голови ЖБК-69 для складання відповідного акту. В подальшому, а саме 05.09.2020 року комісія у складі голови ЖБК-69 [PERSON] , мешканця [INFO] [PERSON] , мешканця кв. [ADDRESS] [PERSON] , в її присутності та відповідача [PERSON] комісією було складено акт №1 про наслідки залиття житлового приміщення. В даному акті зазначається, що комісія обстежила квартиру [ADDRESS] на предмет залиття з квартири [ADDRESS] 05.08.2020 року і встановила, що залиття квартири сталося в результаті пошкодження гнучкого шлангу під мийкою в кухні квартири [ADDRESS] , що підтвердив особисто [PERSON] . Комісія при огляді квартири [ADDRESS] встановила, що під час залиття квартири постраждали в кухні, дитячій кімнаті, в коридорі - підлога, стеля, двері. Крім того,\~17\~вересня 2020\~року судовий\~експерт СП\~« Західноукраїнський\~Експертно-Консультативний\~Центр» [PERSON] обстежила квартиру [ADDRESS] на предмет визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщеннях квартири [ADDRESS] для усунення наслідків її залиття. Під час обстеження квартири було встановлено, що внаслідок залиття водою приміщень квартири виявлені пошкодження конструктивних елементів: в приміщенні коридору 42-1 місцями пошкодження у вигляді плям та патьоків сірого і сіро-коричневого кольору на поверхні оздоблення стін\\перегородок та стелі, в окремих місцях відшарування та відпадання шпаклівки та фарбованого шару оздоблення стіни біля вхідних дверей, тріщина на поверхні оздоблення стелі, короблення плашок підлогового покриття, окремі плашки по периметру набухли, місцями наявні відколи верхнього шару плашок; у приміщенні житлової кімнати 42-3 пошкодження на поверхні оздоблення стелі у вигляді плями вздовж примикання перегородки стіни, яка відділяє дане приміщення від приміщення кухні та прилеглої до неї території частини коридору дороблення плашок підлогового покриття, набухання окремих плашок, відшарування, відколи верхнього шару плашок; в приміщенні 42-4 кухні велика кількість пошкоджень у вигляді плям сіро-коричневого кольору, які розташовані в різних місцях на поверхні оздоблення стелі з відшаруванням та відпаданням шпаклівки та фарбового покриття в окремому місці, окреме місце відшарування та відпадання шпаклівки та фарбового шару оздоблення стіни та перегородки над дверною проймою, пошкодження на поверхні оздоблення перегородки, яка відділяє дане приміщення від приміщення житлової кімнати у вигляді плями сіро-коричневого кольору, вздовж примикання до стелі, плями слабо вираженого сіро-коричневого кольору, вздовж примикання до стелі дороблення плашок підлогового покриття, окремі плашки по периметру набухли, місцями наявні відколи шару плашок; набухання в нижній частині дверних полотен між приміщеннями 42-1.42-3 та 42-1 і 42. Крім того, відповідно до висновку № 436 будівельно-технічної експертизи від 17.09.2020 року для усунення пошкоджень конструктивних елементів в межах приміщень квартири [ADDRESS] необхідно провести наступний перелік ремонтно-відновлювальних робіт: розбирання плінтусів 34.0 кв.м., розбирання покриттів підлог з ламинату-27.0 кв.м., знімання наличників-19.2 кв.м., знімання дверних полотен -2.9 кв.м., демонтаж підшивки підвісних стель гіпсокартонними листами, горизонтальні поверхні-11.8 кв.м., демонтаж підшивки підвісних стель гіпсокартонними листами вертикальні поверхні- 0.4 кв.м., очищення вручну внутрішніх поверхонь стін від шпаклівки та полівінілацетатної фарби -0.3 кв.м., антисептування водними сумішами перектиття -2.8 кв.м., антисептування водними сумішами стін та перегородок -0.3 кв.м., улаштування підшивки підвісних стель та перегородок гіпсокартонними листами, вертикальні поверхні-11.8 кв.м., шпаклювання стель та перегородок по гіпсокартону 12.3 кв.м., шпаклювання стін по штукатурці-0.2 кв.м., поліпшене фарбування стін та перегородок полівінілацетатними водоемульсійними сумішами по штукатурці 53.5 кв.м., поліпшене фарбування стель та перегородок полівінілацетатними водоемульсійними сумішами по гіпсокартону 23.9 кв.м., установлення дверних блоків у внутрішніх прорізах кам`яних стін площею прорізу до 3 кв.м.-3.2 кв.м., улаштування покриттів з ламінату без проклеювання швів клеєм 27.0 кв.м., улаштування плінтусів полівінілхлорид них з використанням існуючих плінтусів 34.0 кв.м., перевезення сміття до 10 км. 0.839т. згідно кошторисного розрахунку. \~ \~ \~ \~ Розрахунок об`ємів ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень, було здійснено на підставі натуральних вимірів. Також висновком встановлено, що вартість ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщеннях квартири [ADDRESS] для усунення наслідків її залиття, визначена станом на час проведення дослідження з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали та становить 42632 грн.87 коп., саме дана сума складає суму завданих збитків, яка підлягає стягненню з відповідачів [PERSON] , [PERSON] . Також позивачка вказувала, що внаслідок затоплення її квартири їй була завдана моральна шкода, яку вона оцінює в розмірі 50000 грн. Зокрема, завдана їй моральна шкода полягає в тому, що з часу залиття квартири водою по вині відповідачів, вона разом із дитиною позбавлена нормальних умов для проживання. В квартирі відчутна сирість, неприємний запах, виконати ремонтні роботи неможливо оскільки відповідач не побажав вирішити питання щодо відшкодування завданої шкоди добровільно, що стало на перешкоді невідкладного проведення ремонту в квартирі і тому на даний час відсутні нормальні умови для проживання і користування приміщеннями квартири співвласником якої вона є. Крім того, зазначала що у зв`язку із виникненням спору, вона змушена витрачати додаткові кошти на проведення експертного дослідження, професійної правничої допомоги, що змінило встановлений розпорядок життя. Вона змушена відвідувати певні інстанції, витрачати час замість того, щоб спокійно проживати з дитиною у власній квартирі. Посилаючись на вищевказане, просила стягнути з відповідачів на її користь збитки, завдані залиттям квартири [ADDRESS] , в розмірі 42632 грн. 87 коп., в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 50000,00 грн., а також сплачений судовий збір у розмірі 1681,60 грн. та витрати на проведення експертизи в розмірі 2520,00 грн. та витрати на правову допомогу. Не погоджуючись із вказаним позовом, відповідач [PERSON] через канцелярію суду подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими. Зокрема вказав, що власником квартири [ADDRESS] є його мати [PERSON] . Однак [PERSON] передала належну квартиру у користування [PERSON] , який фактично користується цією квартирою, а тому вважає, що саме він повинен нести відповідальність за утримання внутрішньо квартирної мережі водопостачання. Також зазначав, що у позовній заяві [PERSON] посилається на те, що відповідач [PERSON] підписав акт №1 від 05 вересня 2020 року, складений комісією ЖБК-69 і тим самим підтвердив факт залиття квартири з його вини. Однак, зазначає, що 05 вересня 2020 року на прохання наймача квартири [ADDRESS] [PERSON] , який є його батьком, він підписав вказаний акт, оскільки батько не мав можливості бути присутнім при його складанні. Крім того вважає, що сам факт підписання акта відповідачем не свідчить про наявність підстав для стягнення з нього завданої позивачці шкоди. Також зазначив, що у квартирі він не проживає з травня 2020 року, а тому його вини в затопленні квартири немає. Просив відмовити у задоволені позову у повному обсязі. 08.02.2021 року відповідач [PERSON] , не погоджуючись із позовом, подала через канцелярію суду відзив на позовну заяву, в якому вказувала, що хоча вона ї є власником квартири по [ADDRESS] , однак з 2016 року у вказаній квартирі вона не проживає у зв`язку із переїздом на постійне місце проживання до [ADDRESS] . Факт її проживання у м. Герца підтверджується довідкою №120, виданою виконавчим комітетом Герцаївської міської ради Чернівецького району від 02.02.2021 року. В даній квартирі проживає колишній чоловік [PERSON] на підставі договору найму житлового приміщення, який користується квартирою та несе відповідальність за заподіяння шкоди майну третіх осіб. Оскільки ні вона, ні [PERSON] на момент затоплення не проживали в квартирі [ADDRESS] , й відповідно ними не було вчинено будь-яких дій, які в результаті призвели до залиття квартири позивачки. Крім того вважає, що акт №1 про наслідки залиття житлового приміщення від 05 вересня 2020 року не відповідає вимогам, оскільки в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили залиття, інші необхідні для такого документа реквізити, а тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння майнової шкоди. При цьому, наданий позивачкою висновок №436 будівельно-технічної експертизи не встановлює причин залиття належної їй квартири, а лише містить висновок щодо вартості ремонтно-відновлювальних робіт, а тому вважає, що немає жодного підтвердження, що залиття сталось саме через пошкодження гнучкого шлангу, у зв`язку із чим недоведеними є обставини щодо причин залиття у зв`язку із несправністю обладнання. Також заперечувала проти вимоги позивачки про стягнення моральної шкоди, оскільки вважає, що позивачкою не подано до суду жодних належних та допустимих доказів, які підтверджують завдання моральної шкоди [PERSON] саме у розмірі 50000 грн. На підставі вищевикладеного, просила відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] за безпідставністю та необґрунтованістю. Представник [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила про їх задоволення, надала пояснення аналогічні змісту поданого позову. Представники відповідачів [PERSON] , [PERSON] у судовому засіданні просили відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав, викладених у письмових відзивах на позов. Позивачка [PERSON] будучи допитана з власної згоди за правилами допиту свідка, суду пояснила, що їй на праві власності належить квартира [ADDRESS] . Залиття її квартири сталося 5 серпня 2020 року. В цей період її у місті не було, оскільки вона разом із сином перебувала на відпочинку за межами України, а за квартирою приглядала її знайома [PERSON] . Про затоплення квартири їй стало відомо лише 11 серпня 2020 року, за день до повернення у м. Чернівці. Станом на 12 серпня 2020 року у квартирі ще були наявні ознаки затоплення, а саме була волога стеля, зіпсовані лампочки на стелі в кухні, здута підлога та зіпсовані двері. Причиною залиття квартири зі слів [PERSON] став прорив гнучкого шлангу під мийкою в кухні його квартири. Дану причину залиття він також підтвердив й при складанні акту за участі голови ЖБК. Щодо відшкодування завданої залиттям квартири шкоди, то відповідач [PERSON] мав намір її відшкодувати в добровільному порядку, однак в подальшому шкоду відшкодовувати відмовився. Вважає, що саме відповідач [PERSON] має нести відповідальність по відшкодуванню шкоди, оскільки на момент затоплення він разом із родиною проживав у квартирі [ADDRESS] . Вона неодноразово його бачила у будинку, а також бачила його дружину, яка постійно гуляла у дворі з дитиною, вечорами було чути, що в квартирі проживають люди. Крім того, зі слів [PERSON] їй стало відомо, що в день затоплення [PERSON] був на місці затоплення та приймав активну участь в усуненні наслідків затоплення, забирав з її квартири килими, прав їх та висушував. Також відповідач [PERSON] був присутній при складанні 5 вересня 2020 року акту, підписував його та підтвердив причини затоплення квартири. Комісією оглядалася лише належна їй на праві власності квартира, фіксувалися сліди затоплення, квартира відповідача не оглядалася. Відповідач [PERSON] позов не визнав та вказав, що його вина у затопленні квартири відсутня, оскільки у квартирі на день затоплення він не проживав, у травні 2020 року він переїхав проживати у с. Остриця разом із родиною. В день затоплення він дійсно був на місці подій та допомагав усувати насідки затопленні як у квартирі матері, так й у квартирі позивачки. Також суду пояснив, що про затоплення квартири позивачки він дізнався від свого батька [PERSON] , який зателефонував йому та попросив приїхати, оскільки батько разом із його дружиною перебували на дачі. На місце затоплення він приїхав першим, а потім приїхав й його батько та вони разом усували наслідки затоплення. Відповідач [PERSON] , будучи допитаний в ході розгляду справи зі згоди останнього за правилами допиту свідка суду пояснив, що він дійсно з 1997 року по 2021 рік проживав у квартирі [ADDRESS] на підставі договору найму, укладеного між ним та [PERSON] . На день затоплення у квартирі проживав він, а його син [PERSON] у вищевказаній квартирі проживав деякий час разом із родиною, однак у травні 2020 року він збудував будинок у с. Остриця та разом із родиною переїхав проживати до будинку. У серпні 2020 року сталося затоплення квартири, яка розташована поверхом нижче. На момент затоплення його вдома не було, він перебував разом із невісткою на дачі. По дорозі на дачу йому зателефонувала голова ЖБК та повідомила про затоплення, у зв`язку із чим він одразу ж повідомив сина, який першим приїхав на місце події. Повернувшись до дому він в першу чергу допомагав усувати разом із сином наслідки затоплення. Вода у квартирі була перекрита. Причиною затоплення стало пошкодження труби центрального стояка, до якої підключена квартира, вони замінили шланг. В день затоплення акт не складався та причина затоплення не з`ясовувалася. Щодо відшкодування наслідків затоплення, то суду повідомив, що з цього приводу із позивачкою зустрічався його син та йому відомо, що [PERSON] відмовився відшкодовувати шкоду добровільно, оскільки ціна відшкодування була позивачкою завищена. Свідок [PERSON] голова ЖБК-69 суду пояснила, що їй відомо про те, що у будинку 5 серпня 2020 року сталося затоплення. Про даний факт вона дізналася від мешканців будинку, які зателефонували їй та повідомили, що водою заливає перший поверх будинку та необхідно перекрити воду в стояку. Прийшовши до будинку, вона піднялася на третій поверх та в квартирі [ADDRESS] побачила багато води на підлозі. У квартирі на той час знаходився якійсь чоловік та дружина [PERSON] , які їй повідомили, що причиною затоплення стало пошкодження гнучкого шлангу під мийкою на кухні, який в подальшому було замінено [PERSON] . Пізніше приїхав [PERSON] , який повідомив, що по приїзду позивачки він вирішить з нею питання щодо відшкодування завданої затопленням квартири шкоди в добровільному порядку. Також вказала, що у квартирі [ADDRESS] на момент її прибуття були наявні сліди води на підлозі в кухні, коридорі, вода текла по стелі, чи була вода у кімнатах їй невідомо, однак їй відомо що окрім квартири позивачки також була затоплена й квартира на першому поверсі та вода текла аж до підвального приміщення. Щодо обставин складення акту обстеження, то суду пояснила що у вересні 2020 року до неї звернулася позивачка та повідомила, що завдана їй внаслідок затоплення шкода в добровільному порядку не була відшкодована та вона має намір звернутися до суду та попросила скласти відповідний акт, в якому зафіксувати наслідки затоплення. Створивши комісію, до складу якої увійшло сусіди з першого поверху, а також у присутності позивачки та [PERSON] було складено відповідний акт, в якому зафіксовані наслідки пошкодження, а також вказана причина затоплення, зі слів [PERSON] . Даний акт він підписав та зауважень не мав. При цьому, в день складання акту до квартири [ADDRESS] вона не заходила та її не обстежували. Крім того, відповідні спеціалісти при обстеженні та складенні акту нею не залучалися, оскільки даним актом фіксувалися лише виявлені пошкодження у квартирі позивачки, завдані затопленням 5 серпня 2020 року. Свідок [PERSON] , будучи допитана в суді, пояснила що перебуває із позивачкою в дружніх відносинах та їхні діти ходять до одного садочку, а також знайома і з відповідачем [PERSON] , який разом із родиною проживав по сусідству. Щодо подій затоплення квартири позивачки 5 серпня 2020 року суду пояснила, що у неї були ключі від квартири, оскільки вона на прохання позивачки на час її відсутності поливала квіти у квартирі та кормила рибок. 5 серпня 2020 року в обідню пору їй зателефонував сусід з першого поверху і повідомив, що з квартири позивачки відбувається затоплення квартири першого поверху. Вона, в свою чергу, одразу ж прийшла до квартири позивачки та відкривши двері у присутності [PERSON] побачила, що на підлозі в квартирі багато води, вода текла по стінам на кухні, миготіли лампи на стелі, також багато води було й у дитячій кімнаті. В подальшому вона зрозуміла, що вода тече з квартири третього поверху. Піднявшись на третій поверх, вона побачила [PERSON] , який у своїй квартирі збирав воду та повідомив їй про пошкодження гнучкого шлангу під мийкою на кухні, що і стало причиною затоплення. Прибравши воду у своїй квартирі, [PERSON] спустився до квартири позивачки та допомагав прибирати воду й у квартирі [PERSON] . Пізніше підійшла дружина [PERSON] [PERSON] та його тато, який також допомагав збирати воду. Усі наслідки затоплення вона вирішила зафіксувати на відео Чи проживав [PERSON] у квартирі саме станом на 5 серпня 2020 року їй не відомо, однак раніше вона його та його дружину дуже часто бачила у дворі, бачила дитину. Також їй відомо зі слів дружини [PERSON] , що вони будують у с. Остриця будинок та до Нового року мають намір переїхати до нього проживати. Щодо проживання у квартирі батька відповідача [PERSON] - [PERSON] , то суду пояснила, що вона його жодного разу у будинку не бачила та знає, що у квартирі [ADDRESS] проживав [PERSON] з дружиною та дитиною. При складанні акту 5 вересня 2020 року вона присутня не була та обставини його складання їй невідомі. Сідок [PERSON] , суду пояснила, що 5 серпня 2020 року їй зателефонувала сусідка з першого поверху та повідомила, що її квартиру затоплює. В день затоплення вона була у квартирі позивачки та допомагала прибирати воду, яка текла зі стелі по стінах, води було багато. Більш за все внаслідок затоплення постраждало приміщення кухні та дитяча кімната, була залита водою техніка, меблі та килими. Прибирати воду у квартирі позивачки також допомагав й [PERSON] та його тато. Також [PERSON] повідомив, що причиною затоплення стало пошкодження у його квартирі гнучкого шлангу під мийкою на кухні. Крім того, суду повідомила, що у квартирі [ADDRESS] на момент затоплення проживав [PERSON] з дружиною та дитиною, вона їх неодноразово бачила в цей період у будинку, бачила як в цей період його дружина [PERSON] гуляла на дитячій площадці з дитиною. Також вказала на те, що була присутня при складенні комісією ЖБК акту про наслідки затоплення. Даним актом у присутності [PERSON] та [PERSON] фіксувалися пошкодження у квартирі позивачки внаслідок залиття квартири водою, а також під час складання акту [PERSON] визнавав, що причиною залиття стало пошкодження гнучкого шлангу під мийкою у приміщенні кухні його квартири, однак безпосередньо квартира [ADDRESS] не оглядалася. Щодо проживання у квартирі [ADDRESS] батька [PERSON] , то суду вказала, що раніше його у будинку не бачила, він був у квартирі лише в день затоплення, разом із [PERSON] допомагав прибирати воду. Свідок [PERSON] суду пояснив, що є колишнім цивільним чоловіком позивачки. В день затоплення квартири, він разом із [PERSON] перебували за кордоном та наслідки затоплення квартири побачили після повернення, а саме 12 серпня 2020 року. Зайшовши до квартири відчули сильний запах сирості, взуту підлогу, плями на стелі у приміщенні кухні, коридору та дитячої кімнати. Також йому відомо зі слів [PERSON] , що причиною затоплення стало пошкодження гнучкого шлангу під мийкою, який з`єднує стояк з краном на кухні у приміщенні квартири [ADDRESS] . Крім того, повідомив, що 12 серпня 2020 року [PERSON] зателефонувала дружина відповідача та запропонувала зустрітися з метою вирішення питання про відшкодування шкоди, а в вечорі цього ж дня до них спустився [PERSON] , який запропонував викликати майстрів для оцінки робіт, необхідних для виконання відновлювальних робіт по усуненню наслідків затоплення, однак в подальшому сказав, що запросить свого майстра, в кінцевому результаті взагалі відмовився відшкодовувати завдану шкоду та порадив звертатися до суду. Також суду повідомив, що у квартирі [ADDRESS] проживала родина [PERSON] , він його та його дружину неодноразово бачив у будинку та у дворі. Після затоплення, відповідач також деякий час проживав у квартирі [ADDRESS] , він неодноразово бачив його автомобіль у дворі та його дружину, яка гуляла з дитиною на майданчику. Звернув увагу суду й на те, що [PERSON] був присутній при складанні комісією ЖБК акту , в якому були зафіксовані наслідки затоплення та не заперечував, що причиною залиття стало пошкодження гнучкого шлангу під мийкою в кухні квартири [ADDRESS] . Свідок [PERSON] суду пояснив, що він знайомий з [PERSON] , оскільки останній проживає по сусідству в с. Остриці у власному будинку, до якого разом із родиною переїхав у травні-червні 2020 року та будь-яких обставин щодо затоплення квартири йому невідомо. Свідок [PERSON] , будучи допитам в суду пояснив, що проживає з [PERSON] по сусідству в с. Остриця Герціївського району. Також йому відомо, що [PERSON] до збудованого будинку переїхав проживати разом із родиною у червні 2020 року та до переїзду проживав у м. Чернівці. Знає, що дитина [PERSON] ходить до садочку та відповідач його кожен день возить у місто. Будь-які відомості щодо затоплення квартири [ADDRESS] йому не відомі. Заслухавши пояснення сторін, їх представників, пояснення свідків, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до наступного висновку. Так, відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно положень ст. ст.\~12,\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч. ч. 3, 4\~ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2\~ст. 78 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] на праві спільної часткової власності належить [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та витягом про державну реєстрацію права власності та копією свідоцтва про право власності (а.с. 30-31). Відповідно до технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] , дана квартира розташована на 2-му поверсі дев`ятиповерхового будинку, складається із двох жилих кімнат, житловою площею 27.00 кв.м., загальна площа квартири 51.7кв.м./48.8 кв.м., квартира має всі комунальні зручності. Вона разом з дитиною зареєстрована в даній квартирі і постійно в ній проживають, іншого житла у них немає. \~ \~ \~ \~Позивачка та її дитина постійно проживають у даній квартирі [ADDRESS] та здійснюють її догляд і утримання. На третьому поверсі над квартирою [ADDRESS] , розташована двох кімнатна квартира [ADDRESS] , яка належить на праві власності [PERSON] відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 22 грудня 1998 року, посвідченого державним нотаріусом Першої чернівецької державної нотаріальної контори Глуговським В.В., зареєстрованого в реєстрі за №92-5867. При цьому, відповідно до довідки Житлово-будівельного кооперативу № 69 від 14.01.2021 року в квартирі [ADDRESS] станом на 05.08.2020 року зареєстровані три особи: [PERSON] , [INFO] власник, [PERSON] , [INFO] , син, та [PERSON] [INFO] онук. 5 серпня 2020 року, під час відсутності [PERSON] у м. Чернівці, відбулося затоплення належної їй на праві власності квартири. Факт затоплення квартири позивачки саме 5 серпня 2020 року в судовому засіданні підтверджено поясненнями свідків, зокрема [PERSON] , яка здійснювала догляд за квартирою на період відсутності позивачки, а також [PERSON] та [PERSON] . Крім того, факт затоплення квартири [PERSON] 5 серпня 2020 року також не заперечується й відповідачами [PERSON] та [PERSON] , які як встановлено в ході розгляду справи були на місці події та допомагали прибирати наслідки затоплення як у квартирі [ADDRESS] . При цьому, як встановлено судом, затоплення приміщень квартири [ADDRESS] відбулося з квартири, розташованої поверхом вище, а саме [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] . Зокрема, звертаючись із вищевказаним позовом, [PERSON] зазначала, що внаслідок недбалого ставлення власника та мешканців квартири [ADDRESS] до своїх обов`язків щодо утримання належної на праві власності квартири, спричинився залив житлових приміщень її квартири [ADDRESS] із квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище, що призвело до пошкодження її майна й відповідно вважає, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] повинні відшкодувати завдані їй затопленням квартири збитки. Так, з метою фіксації факту затоплення, яке відбулося 5 серпня 2020 року, 05.09.2020 року комісія у складі голови ЖБК-69 [PERSON] , мешканця [INFO] [PERSON] , мешканця кв. [ADDRESS] [PERSON] в присутності позивачки [PERSON] та відповідача [PERSON] склали акт №1 про наслідки залиття житлового приміщення (а.с. 26). В даному акті зазначається, що комісія обстежила квартиру [ADDRESS] на предмет залиття з квартири [ADDRESS] 05.08.2020 року і встановила, що залиття квартири сталося в результаті пошкодження гнучкого шлангу під мийкою в кухні квартири [ADDRESS] . Комісія при огляді квартири [ADDRESS] встановила, що під час залиття квартири постраждали приміщення квартири в кухні, дитячій кімнаті, в коридорі - підлога, стеля, двері. Вищевказаний акт підписано членами комісії, а також позивачкою та відповідачем [PERSON] будь-яких заперечень, зокрема зі сторони відповідача при складанні акту не надходило й відповідно будь-яких застережень до акту не внесено, у тому числі й щодо причини затоплення. Крім того, факт того, що квартира позивачки була затоплена в результаті пошкодження гнучкого шлангу під мийкою в кухні квартири [ADDRESS] також підтверджується й поясненнями свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які були на місці події 5 серпня 2020 року, допомагали прибирати наслідки залиття та яким відповідач [PERSON] повідомляв, що причиною залиття стало саме пошкодження гнучкого шлангу на кухні під мийкою й відповідно ставити під сумнів покази даних свідків у суду підстав немає. Також судом встановлено, що з метою визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщеннях квартири [ADDRESS] для усунення наслідків її залиття, позивачка [PERSON] звернулася до відповідного судового експерта. Так,\~17\~вересня 2020\~року судовий\~експерт СП\~« Західноукраїнський\~Експертно-Консультативний\~Центр» Ощипко\~О.О. обстежила квартиру [ADDRESS] на предмет визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщеннях квартири [ADDRESS] для усунення наслідків її залиття. Під час обстеження квартири було встановлено, що в наслідок залиття водою приміщень квартири виявлені пошкодження конструктивних елементів: в приміщенні коридору 42-1 місцями пошкодження у вигляді плям та патьоків сірого і сіро-коричневого кольору на поверхні оздоблення стін\\перегородок та стелі, в окремих місцях відшарування та відпадання шпаклівки та фарбованого шару оздоблення стіни біля вхідних дверей, тріщина на поверхні оздоблення стелі, короблення плашок підлогового покриття, окремі плашки по периметру набухли , місцями наявні відколи верхнього шару плашок; у приміщенні житлової кімнати 42-3 пошкодження на поверхні оздоблення стелі у вигляді плями вздовж примикання перегородки стіни, яка відділяє дане приміщення від приміщення кухні та прилеглої до неї території частини коридору дороблення плашок підлогового покриття, набухання окремих плашок, відшарування, відколи верхнього шару плашок; в приміщенні 42-4 кухні велика кількість пошкоджень у вигляді плям сіро-коричневого кольору, які розташовані в різних місцях на поверхні оздоблення стелі з відшаруванням та відпаданням шпаклівки та фарбового покриття в окремому місці, окреме місце відшарування та відпадання шпаклівки та фарбового шару оздоблення стіни та перегородки над дверною проймою, пошкодження на поверхні оздоблення перегородки, яка відділяє дане приміщення від приміщення житлової кімнати у вигляді плями сіро-коричневого кольору, вздовж примикання до стелі, плями слабо вираженого сіро-коричневого кольору, вздовж примикання до стелі дороблення плашок підлогового покриття, окремі плашки по периметру набухли, місцями наявні відколи шару плашок; набухання в нижній частині дверних полотен між приміщеннями 42-1.42-3 та 42-1 і 42. Дані пошкодження приміщень квартири внаслідок її затоплення 5 серпня 2020 року не спростовані належними та допустимими доказами зі сторони відповідачів й відповідно підтвердженні окрім інших доказів поясненнями позивачки, свідків, актом обстеження та відеозаписом, зробленим у день залиття квартири свідком [PERSON] . Крім того, відповідно до висновку № 436 будівельно-технічної експертизи від 17.09.2020 року для усунення пошкоджень конструктивних елементів в межах приміщень квартири [ADDRESS] необхідно провести наступний перелік ремонтно-відновлювальних робіт: розбирання плінтусів 34.0 кв.м., розбирання покриттів підлог з ламинату-27.0 кв.м., знімання наличників-19.2 кв.м., знімання дверних полотен -2.9 кв.м., демонтаж підшивки підвісних стель гіпсокартонними листами, горизонтальні поверхні-11.8 кв.м., демонтаж підшивки підвісних стель гіпсокартонними листами вертикальні поверхні- 0.4 кв.м., очищення вручну внутрішніх поверхонь стін від шпаклівки та полівінілацетатної фарби -0.3 кв.м., антисептування водними сумішами перектиття -2.8 кв.м., антисептування водними сумішами стін та перегородок -0.3 кв.м., улаштування підшивки підвісних стель та перегородок гіпсокартонними листами, вертикальні поверхні-11.8 кв.м., шпаклювання стель та перегородок по гіпсокартону 12.3 кв.м., шпаклювання стін по штукатурці-0.2 кв.м., поліпшене фарбування стін та перегородок полівінілацетатними водоемульсійними сумішами по штукатурці 53.5 кв.м., поліпшене фарбування стель та перегородок полівінілацетатними водоемульсійними сумішами по гіпсокартону 23.9 кв.м., установлення дверних блоків у внутрішніх прорізах кам`яних стін площею прорізу до 3 кв.м.-3.2 кв.м., улаштування покриттів з ламінату без проклеювання швів клеєм 27.0 кв.м., улаштування плінтусів полівінілхлорид них з використанням існуючих плінтусів 34.0 кв.м., перевезення сміття до 10 км. 0.839т. згідно кошторисного розрахунку. \~ \~ \~ \~ Розрахунок об`ємів ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень, було здійснено на підставі натуральних вимірів. Також висновком встановлено, що вартість ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщеннях квартири [ADDRESS] для усунення наслідків її залиття, визначена станом на час проведення дослідження з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали та становить 42632 грн.87 коп. (а.с. 7-18). \~ \~ \~ \~ \~При цьому, відповідачі в добровільному порядку завдану залиттям квартири шкоду позивачу відшкодовувати відмовляються, оспорюючи, зокрема причини залиття та їх обов`язок в частині відшкодування шкоди, вказуючи на те, що в день затоплення, а саме 5 серпня 2020 року ні [PERSON] , ні [PERSON] в квартирі не проживали й відповідно їх вина в залитті квартири відсутня, а тому відсутній й обов`язок відшкодовувати завдану шкоду. \~Так, відповідно до положень ст. 322 ЦК України власник, зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. При цьому, ч. 1 ст. 177 ЖК України визначено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. Відповідно до\~ст. 151 ЖК України\~громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. При цьому, положеннями ч.3\~ст.386\~ЦК України визначено, що\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно з пунктом 2.3.6 «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, Форма вказаного акта встановлена в додатку №4 до «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій». Судом встановлено, що з метою фіксації факту залиття квартири та наслідків такого залиття, позивака звернулася до ЖБК-69, й відповідно комісією ЖБК-69 складено акт про наслідки залиття житлового приміщення. Також факт залиття зафіксовано на відео свідком [PERSON] . \~ \~ \~ \~Так, відповідно до положень ч. 1 ст. 1166 ЦК України, що регламентує загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної\~ або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка\~ її\~ завдала. \~ \~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Частиною 2 ст. 1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що\~ шкоди завдано не\~ з\~ її\~ вини. Крім того, відповідно до роз`яснень Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. \~ \~ \~ \~Таким чином, в даному випадку, для настання цивільно-правової відповідальності необхідна наявність наступних елементів: винність дій особи, яка завдала шкоди, наявність шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між винними діями та наслідками, що настали. \~ \~ \~ \~Отже, з системного аналізу норм чинного цивільного законодавства України вбачається, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу у правовідносинах, які виникли між сторонами, саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності їхньої вини в завданні шкоди позивачу. При цьому, відсутність своєї вини відповідно до вимог ч.2 ст.1166 ЦК України має доводити саме заподіювач шкоди, а не позивач має доводити наявність вини відповідачів, хоча він не позбавлений цього права. \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно до\~ст.1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. \~ \~ \~ \~Таким чином, законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Зокрема, з висновку будівельно-технічної експертизи №436 від 17.09.2020 року, встановлено, що вартість ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщеннях квартири [ADDRESS] для усунення наслідків її залиття, визначена станом на час проведення дослідження з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали та становить 42632 грн.87 коп. (а.с. 7-18). Даним висновком також зафіксовані й наявні у квартирі внаслідок залиття пошкодження. Таким чином, суд враховуючи, що причиною залиття належної позивачці квартири стало саме пошкодження гнучкого шлангу під мийкою у приміщенні кухні квартири [ADDRESS] , а не прорив загального стояка, що в свою чергу свідчить про неналежне утримання внутрішньоквартирної водопровідної мережі власниками квартири [ADDRESS] , а тому відповідачка [PERSON] , як власник квартири, в силу закону має нести відповідальність за спричинену шкоду, в зв`язку з чим суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині вимог до [PERSON] . До того ж відповідачкою [PERSON] не надано суду будь-яких належних та допустимих доказів на спростування причин затоплення квартири. Крім того, відповідно до вимог ст. 156 ЖК України члени сім`ї власника квартири, які проживають разом з ним у квартирі, користуються жилим приміщенням нарівні з власником, та зобов`язані дбайливо ставитися до квартири, брати участь в утриманні квартири. Таким чином, оскільки у судовому засіданні встановлено, що відповідач [PERSON] зареєстрований та проживав як до 5 серпня 2020 року, так й станом на день затоплення у квартирі [ADDRESS] , він також повинен нести відповідальність за заподіяну шкоду в наслідок залиття квартири, належній позивачу. При цьому, факт проживання [PERSON] у квартирі підтверджено поясненнями свідків, а також поясненнями позивачки, які повідомляли суд, що до переїзду в с. Остриця Герціївського району відповідач [PERSON] проживав у квартирі [ADDRESS] тривалий час разом із дружиною та дитиною, свідки неодноразово бачили його та його рідних у будинку та на дитячому майданчику будинку й відповідно підстави ставити під сумнів покази свідків в цій частині у суду відсутні. Крім того, встановлюючи факт проживання на момент затоплення квартири [PERSON] у квартирі [ADDRESS] саме [PERSON] з дружиною та дитиною, суд приймає до уваги й те, що саме відповідач [PERSON] першим прибув на місце подій, приймав активну участь в усуненні наслідків залиття як у квартирі [ADDRESS] , так й у квартирі [ADDRESS] , змінював у кухні шланг та забирав з квартири позивачки речі, зокрема килими, для їх прання та висушування й відповідно такими діями підтверджував факт наявності вини в залитті квартири позивачки. До того ж, саме відповідач [PERSON] , а не його батько [PERSON] був присутній при складанні акту комісією ЖБК-69 й відповідно будь-яких заперечень чи застережень, зокрема в частині причин залиття, до акту не вносив. Щодо пояснень свідків [PERSON] та [PERSON] , а також пояснень самого відповідача [PERSON] в тій частині, що станом на 5 серпня 2020 року він у квартирі [ADDRESS] не проживав, оскільки переїхав ще у травні 2020 року на постійне місце проживання до с. Остриця, то суд дані пояснення до уваги не приймає, оскільки вони спростовуються поясненнями інших свідків, зокрема мешканців будинку [ADDRESS] , які неодноразово бачили [PERSON] та його дружину з дитиною в різний період доби у будинку, та довідкою ЖБК-69. Також суд критично відноситься й до довідки виконкому Острицької сільської ради від 4 січня 2021 року № 18 (а.с. 55), згідно якої [PERSON] з 1 червня 2020 року проживає без реєстрації в [ADDRESS] , оскільки дана довідка спростовується іншими доказами наявними в матеріалах справи та показами свідків зі сторони позивача. Отже, аналізуючи вище викладені норми та беручи до уваги те, що факт залиття квартири [ADDRESS] , власником якої є позивачка, доведений, а вина відповідачів у залитті ними не спростована, та підтверджується наявними у матеріалах справи доказами й відповідно розмір завданої шкоди майну позивача також підтверджений відповідним висновком, суд вважає за можливе позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити. При цьому, відповідачі [PERSON] та [PERSON] належними та допустимими доказами не спростували як причину залиття, так і свою вину у цьому. Позивач, в свою чергу, довела наявність шкоди та її розмір, який відповідачами не спростовано. До того ж, враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування в даній справі, сторона відповідачів не скористалася своїм правом на призначення відповідної експертизи для визначення причин затоплення квартири та настання наслідків такого затоплення, й відповідно не спростувала доводів позивача про наявність їх вини у затопленні квартири, хоча це є їх процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Також сторона відповідачів не подавала й клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення розміру спричиненої позивачу майнової шкоди. Крім того, доказів того, що залиття належної позивачці квартири, відбулося з вини інших осіб, суду не надано. Зокрема, суд не вбачає підстав для стягнення суми завданих збитків з відповідача [PERSON] , оскільки він не є власником квартири [ADDRESS] , з якої відбулося затоплення, а також не значиться зареєстрованим за вищевказаною адресою, а наявний договір найму квартири не підтверджує той факт, що [PERSON] постійно проживає за вищевказаною адресою та відповідно саме з його вини відбулося залиття квартири. Крім того, жоден з допитаних в суді свідків не підтвердив факт проживання відповідача [PERSON] у квартирі [ADDRESS] та повідомили лише, що бачили його у будинку один раз, а саме в день затоплення. \~ \~ \~ \~Так, згідно вимог ст. ст.\~76,\~77,\~79,\~80 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. \~ \~ \~ \~Таким чином,\~суд вважає,\~що позовні\~вимоги в\~частині відшкодування\~заподіяної матеріальної\~шкоди підлягають\~задоволенню й\~відповідно саме\~з відповідачів\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~підлягає стягненню\~завдана \~матеріальна \~шкода \~ в\~розмірі42\~632,87 грн. в рівних частках з кожного. \~ \~ \~ \~В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі по 50 000 грн. з кожного із відповідачів, суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Зокрема, позивачка зазначала, що завдана їй моральна шкода обумовлюється тим, що в внаслідок залиття квартири вона не має разом з дитиною нормальних умов для проживання, в квартирі відчутна сирість, неприємний запах, виконати ремонтні роботи неможливо, оскільки відповідачі не бажали вирішити питання відшкодування завданої шкоди добровільно, а тому на даний час відсутні нормальні умови для проживання і користування приміщеннями квартири. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Так, відповідно до\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. \~ \~ \~ \~Відповідно до роз`яснень, викладених у п.9\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. \~ \~ \~ \~Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідачів, суд виходить з того, що залиття квартири позивача завдало їй негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд приходить до висновку про стягнення з відповідачів у рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 5\~000 грн. \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження, забезпечення доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладені норми, а також те, що позивачкою були понесені також витрати за надання висновку будівельно-технічної експертизи з метою визначення заподіяної суми матеріального збитку, які згідно квитанції від 16.09.2020 року склали 2520 грн., дані витрати також підлягають стягненню з відповідачів. Також, відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Таким чином, враховуючи вищевказані положення процесуального законодавства з відповідачів на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1681,60 грн. в рівних частках з кожного й відповідно відсутні підстави для стягнення з позивача на користь відповідачів понесені ними витрати на правову допомогу. Питання про стягнення з відповідачів на користь позивачки понесених витрат на правову допомогу не вирішувалося, оскільки представник позивача у судовому засіданні повідомила, що звернеться до суду з відповідним клопотанням про стягнення з відповідачів понесених витрат на правову допомогу, надавши детальний опис виконаних робіт у п`ятиденний строк після ухвалення рішення у справі в порядку, визначеному ст. 141 ЦПК України. Крім того, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представників відповідачів про стягнення з позивача витрат, понесених на отримання правової допомоги, оскільки спір вирішено на користь позивачки, а у розумінні положень ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову, на відповідача. На підставі наведеного та

Outcome: partial