Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-20 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської районної державної адміністрації Київської області про стягнення аліментів, в якій просила стягнути з відповідача на її користь аліменти в розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку на утримання малолітніх [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що згідно з розпорядженням Вишгородської районної державної адміністрації від 27.12.2017 року № 671 «Про надання статусу дитині, позбавленої батьківського піклування та призначення опікуна [PERSON] та [PERSON] », позивач, [PERSON] призначена опікуном над малолітніми онучками [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Батько дітей - [PERSON] помер, а мати дітей - [PERSON] згідно рішення Вишгородського районного суду Київської області від 22.11.2017 року позбавлена батьківських прав відносно своїх малолітніх дітей. З жовтня 2016 року малолітні діти проживають разом із позивачем, яка займається їх вихованням та повним утриманням. Мати не бере участі у їх вихованні, ніякої фінансової допомоги на утримання дітей не надає. На підставі викладеного, позивач змушена звернутися до суду з вказаним позовом. Згідно правил ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 09.01.2020 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження. Позивач в судове засідання не з`явилася, надала телефонограму в якій просила провести розгляд справи без її участі, позовні вимоги повністю підтримала та просила їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідач не скористалася своїм правом та не надала суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази. Враховуючи те, що відзиву відповідачем до суду подано не було, клопотання про проведення розгляду справи в судовому засіданні з викликом від жодної із сторони не надходило, позивач в телефонограмі просила розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує, тому суд приходить до переконання, що розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження у відповідності до вимог ч. 5 ст. 279 ЦПК України проводиться без участі сторін за наявними у справі матеріалами. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача. 21 квітня 2020 року відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного. Судом встановлено, що [INFO] народилася [PERSON] , про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районного управління юстиції Київської області зроблено відповідний актовий запис в Книзі реєстрації народжень за № 289. Матір`ю дитини, згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] є [PERSON] , а батьком [PERSON] . [INFO] народилася [PERSON] , про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районного управління юстиції Київської області зроблено відповідний актовий запис в Книзі реєстрації народжень за № 316. Матір`ю дитини, згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] є [PERSON] , а батьком [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , яке видане Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області та про що складено відповідний актовий запис № 269. 22 листопада 2017 року рішенням Вишгородського районного суду Київської області [PERSON] позбавлено батьківських прав щодо її дітей - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Рішення суду набрало законної сили 19.12.2017 року. 27 грудня 2017 року Вишгородською районною державною адміністрацією видано розпорядження № 671 яким [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування та встановлено над ними опіку. Опікуном над малолітніми дітьми призначено [PERSON] , [INFO] та покладено на останню відповідальність за життя, здоров`я, фізичний та психічний розвиток дітей. Закріплено за дітьми житло за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до частини 3 статті 181 СК України За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів. Згідно частини 1 статті 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. Крім того, часинами 1 - 3 статті 183 СК України визначено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття. Відповідно до ч. 2 ст. 166 СК України, особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини. На підставі викладеного, суд вважає, що стягнення аліментів на утримання [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] з відповідача підлягає у розмірі 1/3 частині з усіх видів заробітку (доходу), щомісяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позовної заяви і до повноліття найстаршої дитини, оскільки [PERSON] є працездатною, має можливість сплачувати аліменти на утримання дітей. Відповідно до ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення у межах сплати платежу за один місяць. Також з відповідача, у відповідності до ст. 141 ЦПК України, на користь держави підлягають стягненню судові витрати у розмірі 840,80 гривень.

Outcome: approved