Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-16 00:00:00

У липні 2017 року Публічне акціонерне товариство «Полтаваобленерго», після перейменування Акціонерне товариство «Полтаваобленерго» (далі по\~тексту \~ПАТ ПОЕ,\~АТ ПОЕ,\~товариство) звернулось в суд з позовом до [PERSON] про стягнення боргу за Актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення. Позовна заява вмотивована тим, що відповідач безобліково споживав електричну енергію, проживаючи у квартирі [ADDRESS] , особовий рахунок [NUMBER] . Факт безоблікового споживання електричної енергії було виявлено 27 січня 2017 року під час рейдової перевірки контролерами позивача, які склали акт № 00004973. Комісією філії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення 15 лютого 2017 року було прийняте рішення про те, що відповідач наніс товариству збитки в сумі 23\~220,61 грн. Вартість необлікованої електричної енергії була розрахована за період з 27 січня 2014 року до 27 січня 2017 року. Розрахунок надісланий відповідачу рекомендованим листом 21 лютого 2017 року. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримав, просив стягнути збитки зі спадкоємця колишнього власника квартири [PERSON] . Додатково повідомив, що квартира, яку успадкував [PERSON] , була відключена від енергопостачання за борги 23 жовтня 2013 року. Під час рейдової перевірки 27 січня 2017 року було виявлено, що [PERSON] , який зареєстрований та проживає у зазначеній квартирі, самовільно підключився до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, відкритою електричною проводкою в розетку, яка розташована поза межами квартири у загальному коридорі житлового будинку. Відповідач [PERSON] позов не визнав. Він та його представник адвокат Малтиз А. В. суду пояснили, що відповідач неправомірних дій не вчиняв. Самовільне підключення до електричної мережі поза приладом обліку вчинив племінник відповідача, який проживає та зареєстрований у квартирі [ADDRESS] . Відповідач у цій квартирі не проживає. На думку представника відповідача, законні підстави покладати відповідальність на [PERSON] за збитки, які завдані іншою особою, відсутні. Окрім того, сторона відповідача не погоджувалась з періодом, за який розрахований обсяг та вартість недооблікованої електричної енергії. Вважала, що позивач не довів, що збитки завдані йому, а не іншій юридичній особі, що є балансоутримувачем будинку. Висловлювали також думку про те, що оскільки акт про порушення Правил не розглянутий протягом 50 календарних днів від дня його складання, він вважається недійсним і підлягає скасуванню. Факт його запрошення на засідання комісії відповідач заперечував. Провадження у справі було відкрито ухвалою судді від 25 липня 2017 року (а.с. 23). Ухвалою суду від 2 серпня 2017 року були витребувані відомості від Кременчуцького міського відділу ДРАЦС про наявність актового запису про смерть [PERSON] та від Першої та Другої Кременчуцьких державних нотаріальних контор засвідчена копія спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с. 26). Після отримання відповідної інформації суд ухвалою від 16 квітня 2018 року замінив відповідача у справі [PERSON] на спадкоємця померлого [PERSON] (а.с. 90). Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які встановили факт порушення, підтвердили свою участь у проведенні технічної перевірки. Зазначали також що після відключення сходинкового освітлення напруга в розетці, в яку самовільно підключився [PERSON] , зберігалася. Вислухавши пояснення сторін та дослідивши надані ними письмові докази, суд встановив такі фактичні обставини справи: Квартира [ADDRESS] на праві приватної власності належала [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, яке було видано УЖКГ Кременчуцької міської ради Полтавської області 30 січня 2003 року (а.с. 75). [INFO] [PERSON] помер (актовий запис про смерть № 708 від 30 листопада 2010 року, а.с. 58). Син спадкодавця [PERSON] заявою від 28 квітня 2011 року відмовився від прийняття спадщини (а.с. 62). Спадщину прийняв брат померлого [PERSON] (а.с. 61). 20 січня 2012 року він отримав свідоцтво про право на спадщину за законом квартиру [ADDRESS] (а.с. 82). Договір про користування електричною енергією позивач з новим власником квартири не уклав. До позову доданий договір № 75769 від 03 жовтня 2006 року, укладений між енергопостачальником та [PERSON] . Відповідач у цій квартирі не проживає. Протягом тривалого часу енергопостачання у квартиру не здійснюється. У квартирі зареєстрований та продовжує проживати після смерті попереднього власника його син [PERSON] . Під час перевірки рейдовою бригадою позивача 27 січня 2017 року [PERSON] знаходився у квартирі, був присутній під час складання акту про порушення № 00004973, факт самовільного підключення не заперечував та письмово пояснив, що «повернувся з відрядження, підключив телевізор». [PERSON] було вручено другий примірник акту. Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Частиною другою ст. 27 вказаного Закону встановлено, що правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Згідно ч. 11 ст. 27 наведеного Закону, методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно п. 2 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (надалі ПКЕЕН), контрольний огляд вузла обліку - це візуальне обстеження цілісності вузла обліку, цілісності пломб, відбитків тавр та індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного, електричного та/або електромагнітного полів, установлених на ньому відповідно до акта про пломбування, зняття показів засобу обліку та виявлення самовільних підключень поза засобом обліку, виявити які представники електропостачальника мають можливість без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних та/або оздоблювальних конструкцій. У відповідності до п. 21 ПКЕЕН, знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником (електророзподільним підприємством) та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Під час зняття показів засобу обліку представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства) проводиться контрольний огляд цього засобу обліку. Пункт 38 ПКЕЕН встановлює, що енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольний огляд засобів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків. Згідно з п. 48 ПКЕЕН побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії уразі самовільного підключення до електричних мережі споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. Відповідно до п. 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122 (надалі Порядок № 122), обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Згідно п. 7 Порядку № 122 рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку. Згідно п. 3.1. Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури, згідно п. 3.2. Методики. У п. 3.3. Методики зазначено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Як зазначено в листі Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, за № 4754/11/47-12 від 27.07.2012 року «Щодо перегляду актів про порушення ПКЕЕН на виконання протокольного рішення НКРЕ від 07.06.2012 р. № 23», якщо з будь-яких причин енергопостачальником не буде вказано в акті про порушення ПКЕЕН місце (точка) самовільного підключення до відповідних мереж, то енергопостачальником буде порушено положення п. 4.7 Методики. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Факт самовільного підключення [PERSON] відкритою проводкою в розетку, яка розміщена в загальному коридорі будинку, стороною відповідача не заперечується. Проте, належних доказів того, що таке підключення завдало збитків саме АТ ПОЕ як енергопостачальнику, а не, наприклад, балансоутримувачу будинку КЖЕП «Автозаводське», якому може належати розетка в загальному коридорі, суду не надано. Так, в акті про порушення № 00004973 від 27.01.2017 року, не зазначено, що контролери рейдової бригади вчиняли дії, спрямовані на встановлення місця самовільного підключення до відповідних мереж. Дії [PERSON] , який самовільно підключився до електромережі в загальному коридорі будинку, містять ознаки правопорушення, передбаченого статтею 103-1 Кодексу про адмінправопорушення України. У той час, як власник квартири [PERSON] неправомірних дій, які б знаходились у причинно-наслідковому зв`язку зі збитками у вигляді вартості необлікованої електричної енергії, не вчиняв. У квартирі він не проживає. За встановлених обставин законних підстав покладати на відповідача обов`язок відшкодувати шкоду, яка не є результатом його винної поведінки, немає. Суд погоджується також із запереченнями відповідача в частині визначення періоду, за який було здійснено розрахунок необлікованої електричної енергії. Самовільне підключення відкритою проводкою із квартири відповідача до розетки, що розміщена в загальному коридорі, могло бути виявленим під час контрольного огляду засобів обліку електроенергії, які також знаходяться у загальному коридорі. Отже, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії мали здійснюватися за період з дати останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки, але не більше ніж за 6 календарних місяців. Відповідно до статей 263-265 ЦПК України, суд, -

Outcome: dismissed