Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-11 00:00:00

У липні 2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. Зазначає, що 11.10.2016 року між нею та [PERSON] був укладений шлюб, зареєстрований Оболонським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. Від шлюбу сторони мають дитину - доньку [PERSON] , [INFO] . Оскільки спільне життя з відповідачем не склалося, шлюбні відносини фактично між ними припинені, через відсутність взаєморозуміння, подальше сумісне життя і збереження сім`ї вважає неможливим, [PERSON] просить суд шлюб розірвати та відновити їй дошлюбне прізвище. Позивачка у судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутність, в якій зазначає, що позов підтримує в повному обсязі та проти заочного рішення не заперечує. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлений шляхом направлення повістки за місцем реєстрації, вважається таким, що повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. За таких обставин судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі наявній в ній доказів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного. Судом установлено, що 11.10.2016 року між сторонами укладено шлюб, про що свідчить свідоцтво про шлюб від 11.10.2016 року серії [NUMBER] , актовий запис № 1569, виданим Оболонським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві (а.с. 6). Від шлюбу сторони мають дитину - доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , актовий запис № 561, виданим Оболонським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві (а.с. 7). Сторони разом не проживають та спільного господарства не ведуть. За змістом ч. 2 ст. 104, ст. 110 Сімейного кодексу (далі СК України) шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Як роз`яснено у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року № 11 передбачено, що охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Враховуючи, що судом установлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинилися, спільне господарство вони не ведуть, між сторонами втрачено взаєморозуміння та почуття любові, примирення подружжя, подальше спільне життя та збереження шлюбу між ними неможливо і суперечить інтересам подружжя та дитини, вжиття судом заходів для примирення сторін бажаного результату не надали, суд дійшов висновку про те, що збереження сім`ї є неможливим, шлюб між сторонами існує формально і може бути розірваним. За змістом ч. 2 ст. 114, ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Разом з цим, вимога позову [PERSON] про відновлення дошлюбного прізвища задоволенню не підлягає, оскільки спір між сторонами з цього питання відсутній, а позивачка не позбавлена можливості звернутись до органів РАЦС у встановленому законом порідку із заявою про зміну прізвища. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивачки сплачений судовий збір.

Outcome: partial