Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-07 00:00:00

У липні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСТОК-ЄМ» в особі директора Панкова С . В. звернулось до [PERSON] , Дарницького районного відділу Державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві про зняття арешту з майна. Позов обґрунтований тим, що 25.10.2017 ухвалою Дарницького районного суду м. Києва накладено арешт на майно, транспортний засіб - автомобіль марки «HYUNDAI», модель Trajet д.н.з. [NUMBER] . В подальшому вищевказаний автомобіль згідно з протоколом №384350 проведення електронних торгів ТОВ «РОСТОК-ЄМ» в особі Панкова С.В. з одного боку і представник організатора ДП «Сетам» в особі заступника Генерального директора з електронних торгів та розвитку підприємства Ворніка М.Г. , з другого боку придбано позивачем. Однак, після проходження процедури придбання майна позивачу стало відомо, що автомобіль марки «HYUNDAI» TRAJET д.н.з. [NUMBER] перебуває під арештом, у зв`язку з чим, позивачем подано позовну заяву для захисту своїх майнових прав та інтересів. Ухвалою Дарницького районного суду від 08.07.2019 відкрито спрощене позовне провадження у справі з викликом сторін. В судове засідання 08.10.2019 представник «РОСТОК-ЄМ» в особі директора Панкова С.В. не з`явився, подав заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позов підтримав та наполягав у його задоволенні. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав та заперечував щодо його задоволення. Представник відповідача Дарницького районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судовому засіданні позовні вимоги визнала, не заперечувала щодо їх задоволення. Третя особа в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, про причини неявки до суду не повідомив, заяв та клопотань подано не було. Суд, дослідивши матеріали справи та письмові докази, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи, 25.12.2006 поблизу ст. метро «Осокорки» на просп. М.Бажана в м. Києві сталась дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «HYUNDAI» TRAJET д.н.з. [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] та автомобіля «PEUGEOT» 307 д.н.з. [NUMBER] , під керуванням водія [PERSON] (а.с. 9-11). У зв`язку із вищевказаною дорожньо-транспортною пригодою, [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої дорожньо-транспортною пригодою та в порядку забезпечення своїх позовних вимог просив накласти арешт на автомобіль «HYUNDAI» TRAJET д.н.з. [NUMBER] . Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25.10.2017 накладено арешт на майно, автомобіль «HYUNDAI» TRAJET д.н.з. [NUMBER] . Виконання ухвали по накладенню арешту на автомобіль покладено на ДАІ м. Києва (а.с. 8). 24 січня 2019 року вищевказаний автомобіль згідно з протоколом №384350 проведення електронних торгів ТОВ «РОСТОК-ЄМ» в особі Панкова С.В. з одного боку і представник організатора ДП «Сетам» в особі заступника Генерального директора з електронних торгів та розвитку підприємства Ворніка М.Г. , з другого боку придбано позивачем. Відповідно до Акту державного виконавця про реалізацію транспортного засобу, складеного 21.02.2019 головним державним виконавцем Дарницького РВ ДВС у м. Київ ГТУЮ у м. Києві Малівською Н.І., вбачається, що 24.01.2019 ДП «Сетам» Міністерства юстиції України через веб-сайт було організовано та проведено прилюдні електронні торги, щодо реалізації транспортного засобу, а саме: HYUNDAI, модель TRAJET, 2006 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) № [NUMBER] , д.н.з. [NUMBER] . Майно належить на праві власності боржнику [PERSON] . Правові підстави для реалізації майна: виконавчий лист №2-2203/10 від 15.05.2012, виданий Дарницьким районним судом м. Києва про стягнення з [PERSON] заборгованості на користь ПАТ «Дельта Банк». Даний акт складено та видано на підставі протоколу №384350 проведення електронних торгів від 24.01.2019, реєстраційний номер лота №325940. Даний Акт є підставою для подальшого оформленням переможцем торгів права власності на придбане майно (а.с. 13). Як вбачається з матеріалів справи, після проходження процедури придбання майна ТОВ «РОСТОК-ЄМ» звернулось до територіального сервісного центру 7142 Регіонального сервісного центру МВС у Черкаській області для реєстрації придбаного майна, однак, в реєстрації транспортного засобу автомобіля «HYUNDAI» TRAJET, 2006 року випуску, д.н.з. [NUMBER] , відмовлено у зв`язку з арештом останнього, відповідно до ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 25.10.2007. Оскільки ТОВ «РОСТОК-ЄМ» є добросовісним набувачем майна та на законних підставах придбало транспортний засіб на прилюдних електронних торгах, суд вбачає порушення майнових прав та інтересів позивача, що підлягають поновленню. Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. За змістом ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч. 1,2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Відповідно до копій матеріалів виконавчого провадження ВП №33007858, що надані до суду, майно, а саме автомобіль «HYUNDAI» TRAJET, 2006 р.в., д.н.з. [NUMBER] , номер кузова [NUMBER] було оцінено та реалізовано на прилюдних електронних торгах. 20.02.2019 головним державним виконавцем Малівською Н.І. винесено постанову про зняття арешту з майна. Однак, матеріали виконавчого провадження не містять підтвердження скасування Постанови про зняття арешту з майна. Частиною 4,5 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Частиною 1,2,3 та 4 ст. 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В тому числі, суд враховує вимоги ст. 80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду. За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів,

Outcome: approved