Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-05 00:00:00

У листопаді 2013 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: ТОВ «Правозахиснагрупа «ВАРТА», [PERSON], згідно вимог якого просить стягнути з Київської міської ради на користь позивача упущену вигоду в сумі 22 000,00 (двадцять дві тисячі) гривень. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 02 серпня 2013 року між Позивачем та громадянином [PERSON] було укладено Договір доручення № 45/08/13-зд, за яким Позивач (Повірений) готує від імені та в інтересах Довірителя об'єктивне та обґрунтоване звернення до компетентного органу, що має на меті реалізацію Довірителем права на земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлового будинку площею 0,10 га в адміністративних межах міста Києва. Предмет договору полягає в наданні допомоги громадянину реалізувати його право на безкоштовне отримання земельної ділянки, в порядку статей 78, 81, 116, 118, 121 Земельного Кодексу України. Відповідно до пункту 4.2 вищевказаного договору Доручення визначено, що отримання належної відповіді на звернення в порядку пункту 2.1 цього Договору, що засвідчується у передбаченому даним Договором акті виконаних робіт, надає Повіреному право отримати від Довірителя винагороди у розмірі, еквівалентному 22000,00 грн. Повіреним свої зобов'язання виконано, тобто у відповідності до чинного законодавства підготовлено та подано для громадянина [PERSON] клопотання до Київської міської ради щодо отримання у власність (безоплатно) земельної ділянки комунальної власності (цільове призначення - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки) орієнтовно площею до 0,10 га. При цьому, додано до клопотання передбачені частиною 6 статті 118 ЗКУ додатки, а саме графічні матеріали з бажаним місцем розташування земельної ділянки в межах Київської міської ради. У зв'язку з вищевикладеним, Повірений мав право на отримання позитивної відповіді громадянину [PERSON] від Київської міської ради, а тому й на отримання передбаченої в договорі винагороди у розмірі 22000, 00 грн. Однак, в результаті неналежної відповіді Відповідача (направлення клопотання [PERSON] про надання земельної ділянки на розгляд Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради), що полягає у фактичній відмові надати громадянину земельну ділянку, гарантовану законом, Позивач поніс збитки у вигляді упущеної вигоди, у зв'язку з чим, був змушений звернутися до суду з вказаним позовом. В судове засідання Позивач не з'явився, надав заяву в якій просив розглядати справу у його відсутність. Позовні вимоги підтримав та просив задовольнити з викладених у позові підстав. Відповідач в судове засідання не з'явився. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, яке знаходиться в матеріалах справи. Третя особа - ТОВ «Правозахиснагрупа «ВАРТА» в судове засідання не з'явилась, причини неявки суду невідомі. Про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, яке знаходиться в матеріалах справи. Третя особа - [PERSON] в судове засідання не з'явився, причини неявки суду невідомі. Про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, яке знаходиться в матеріалах справи. Відповідно до положень ч. 1 ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов'язки сторін та те, що позивач проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1 ст. 224 та відповідно до ч. 1 ст. 225 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази вважає, що у задоволенні позову слід відмовити виходячи з наступного. Відповідно до ст. 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Разом з тим, відповідно до статті 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Таким чином, у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов'язання. Водночас, сума збитків у розмірі 22000 (двадцять дві тисячі) грн., яку просить стягнути Позивач, обґрунтовується умовним припущенням про можливість отримання ним прибутку в результаті випадкового збігу обставин. За таких обставин наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання прибутку ще не є підставою для його стягнення. Стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди є одним із видів цивільно-правової відповідальності. Для застосування такої міри відповідальності потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Крім цього, відповідно до ст.ст. 59-60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. При цьому, розмір збитків (упущеної вигоди) повинен доводити позивач. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що у судовому засіданні Позивачем не надано обґрунтованих пояснень та доказів на підтвердження того, в чому проявляється завдані позивачу збитки та їх розрахунок, як і не надано жодних об'єктивних доказів на обґрунтування заявленого до відшкодування розміру збитків (упущеної вигоди) в розмірі 22000,00 (двадцять дві тисячі) грн., суд вважає що у задоволенні позову слід відмовити. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed