Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-17 00:00:00

У липні 2020 року [PERSON] звернулась до Харківського районного суду Харківської області з позовною заявою до [PERSON] , в якому просить розірвати шлюб між нею та [PERSON] , який зареєстрований 16 липня 2016 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 1269. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що з 16 липня 2016 року вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають малолітню доньку ? [PERSON] , [INFO] , яка проживає з позивачем та знаходиться на її утриманні. Проте у позивача з відповідачем спільне життя не склалося через різні погляди на сімейне життя, обов`язки подружжя, виховання дітей та ведення господарства. Під час сумісного проживання взаєморозуміння з відповідачем не знайшли, у зв`язку з чим з травня 2020 року припинено шлюбно-сімейні відносини. Позивач вважає, що подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, кожен живе своїм окремим життям. 25 серпня 2018 року на адресу Харківського районного суду Харківської області надійшла інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) позивача, яка отримана в порядку частини шостої статті 187 ЦПК України з Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Головного Управління ДМС України в Харківській області. Так, позивач має зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання за адресою: [ADDRESS] . Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що позивач взята на облік, як особа переміщена з тимчасово окупованої території та місце проживання тимчасовим місцем проживання/перебування особи за адресою: [ADDRESS] . На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 26 серпня 2020 року провадження у справі відкрито, вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін. Позивач у судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій позовні вимоги визнав повністю. Інших заяв та клопотань від відповідача не надійшло. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 16 липня 2016 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області за актовим записом № 1269, під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , видане 16 липня 2016 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області за актовим записом №1269). Від шлюбу сторони мають малолітню дитину ? [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 17 травня 2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області за актовим записом №2246). За змістом положень частини першої статті 24 СК України та статті 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно статті 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим. Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно квитанції №44 від 16 липня 2020 року при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 840,80 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 840,80 гривень. На підставі викладеного і

Outcome: approved