Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-01 00:00:00

У липні 2020 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини та на її утримання до досягнення дитиною трьох років. Позовна заява мотивована тим, що з 22.08.2017 року по 11.11.2019 року вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . Від спільно життя народилася донька [PERSON] , [INFO] . Дитина проживає разом з нею та перебуває на її утриманні. Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 11.11.2019 року по справі №383/738/19 із [PERSON] на її користь стягнуто аліменти на утримання малолітньої [PERSON] в розмірі 1/4 всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину, до виповнення повноліття дитини, починаючи з 21.06.2019 року, а також аліменти на її утримання в розмірі 1/4 всіх видів заробітку (доходу), до досягнення донькою [PERSON] трирічного віку. Вказує, що відповідач не виконує судове рішення та не платить аліменти внаслідок чого станом на 01.07.2020 року утворилася заборгованість в сумі 69017 грн. 37 коп. Ураховуючи викладене, простила стягнути з [PERSON] неустойку за прострочення сплати аліментів в сумі 69017 грн. 37 коп. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 10.09.2020 року відкрито провадження у даній справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с.35). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 16.09.2020 року доручено Кіровському районному суду м. Кіровограда забезпечити проведення судового засідання у справі, яке призначено на 01 жовтня 2020 року, 13 год. 10 хв. та всі наступні судові засідання у режимі відеоконференції за участю представника позивача - адвоката Любович Марини Юріївни (а.с.45-46). Станом на 02 листопада 2020 року відзив на позовну заяву до Бобринецького районного суду Кіровоградської області не надійшов. Згідно ч.2 ст.191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі з підстав, викладених в позовній заяві. Не заперечила проти винесення судом заочного рішення суду. Відповідач в судові засідання 01.10.2020 року та 02.11.2020 року повторно не з`явився, про час, місце та дати судових засідань повідомлений належним чином, шляхом направлення копії позовної заяви разом з копіями доданих до неї документів та судових повісток за адресою його місця реєстрації, а також шляхом розміщення виклику на веб-сторінці Бобринецького районного суду Кіровоградської області веб-сайту «Судова влада України» (а.с. 37, 57). Про причини неявки в судові засідання суд не повідомив. Згідно із інформацією, зазначеною у повідомленнях про вручення поштового відправлення, копію позовної заяви разом з копіями доданих до неї документів та судові повістки відповідачу не вручено, а поштові відправлення повернуті до суду з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 51, 61-62). Відповідно до положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші). Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за відсутності заперечень представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши та оцінивши докази в їх сукупності, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони з 22 серпня 2017 року перебували у зареєстрованому шлюбі, який згідно рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 11 листопада 2019 року було розірвано, що підтверджується копією рішення (а.с.18). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 06 листопада 2017 року, батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] до [PERSON] (а.с.5). Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 11 листопада 2019 року по справі №383/738/19, яке набрало законної сили 13 грудня 2019 року, стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частки всіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, щомісячно, до виповнення повноліття дитини, тобто до [INFO] , розпочавши стягнення з 21.06.2019 року, а також на користь [PERSON] аліменти на її утримання в розмірі 1/4 частки всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, починаючи з 30.07.2019 року, і до досягнення дитиною - донькою [PERSON] , [INFO] , трирічного віку, тобто до [INFO] , що підтверджується копією рішення (а.с.14-17). Як встановлено з копій довідки про наявність заборгованості зі сплати аліментів від 10.07.2020 року та розрахунку заборгованості, виданих Маловисківським районним відділом державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), 13.01.2020 року відкрито виконавче провадження №60958136 з виконання виконавчого листа №383/738/19 від 16.12.2019 року про стягнення з [PERSON] аліментів на утримання малолітньої доньки [PERSON] , що пред`явлено до примусового виконання 11.01.2020 року. Заборгованість [PERSON] за аліментами станом на 01.07.2020 року становить 36940 грн. 93 коп. (а.с.8, 9). Як встановлено з копій довідки про наявність заборгованості зі сплати аліментів від 10.07.2020 року та розрахунку заборгованості, виданих Маловисківським районним відділом державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), 13.01.2020 року відкрито виконавче провадження №60957997 з виконання виконавчого листа №383/738/19 від 16.12.2019 року про стягнення з [PERSON] аліментів на утримання [PERSON] до досягнення дитиною трирічного віку, що пред`явлено до примусового виконання 11.01.2020 року. Заборгованість [PERSON] за аліментами станом на 01.07.2020 року становить 32076 грн. 44 коп. (а.с.10-11). Відповідно до ст.51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язанні утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (ч.3 ст.181 СК України). У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій сумі, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. Тобто в разі несплати аліментів у поточному місяці з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Згідно з частинами першою, другою статті 196 СК України в редакції, чинній на момент вирішення спору, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Пленум Верховного Суду України в своїй постанові № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» у п. 22 роз`яснив, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, а за передбачених ст.197 СК умов - повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості. Виходячи з презумпції вини особи, яка прострочила виконання зобов`язання, відсутність вини в простроченні сплати аліментів повинен довести платник аліментів. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) викладені такі правові висновки про порядок нарахування пені за прострочення аліментів. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожний місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець встановив розмір пені - 1 % за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, в який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, до дня, в який проведена сплата заборгованості, чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується в разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, в якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості), та помножити та один відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів прострочення х 1 %. За цим правилом обчислюється пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обчисленої за кожним місячним (періодичним) платежем. Якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Перебіг строку прострочення починається з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1%. У вказаній постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених, зокрема у раніше прийнятих постановах від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16 та від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16. Обрахована судом сума неустойки від суми несплачених аліментів на утримання дитини за період з березня 2020 року по червень 2020 року включно становить 40600,88 грн., а саме: за березень 2020 року: нараховано аліментів - 29657,68 грн. сплачено - 0 кількість днів прострочення - 122 розмір пені: 29657,68 грн. х 1% х 122 = 36182,37 грн. за квітень 2020 року: нараховано аліментів - 2427,75 грн. сплачено - 0 кількість днів прострочення - 91 розмір пені: 2427,75 грн. х 1% х 91 = 2209,25 грн. за травень 2020 року: нараховано аліментів - 2427,75 грн. сплачено - 0 кількість днів прострочення - 61 розмір пені: 2427,75 грн. х 1% х 61 = 1480,93 грн. за червень 2020 року: нараховано аліментів - 2427,75 грн. сплачено - 0 кількість днів прострочення - 30 розмір пені: 2427,75 грн. х 1% х 30 = 728,33 грн. Всього: 40600,88 грн. (36182,37 грн. + 2209,25 грн. + 1480,93 грн. + 728,33 грн.) Обрахована судом сума неустойки від суми несплачених аліментів на утримання дружини за період з березня 2020 року по червень 2020 року включно становить 34666,20 грн., а саме: за березень 2020 року: нараховано аліментів - 24793,19 грн. сплачено - 0 кількість днів прострочення - 122 розмір пені: 24793,19 грн. х 1% х 122 = 30247,69 грн. за квітень 2020 року: нараховано аліментів - 2427,75 грн. сплачено - 0 кількість днів прострочення - 91 розмір пені: 2427,75 грн. х 1% х 91 = 2209,25 грн. за травень 2020 року: нараховано аліментів - 2427,75 грн. сплачено - 0 кількість днів прострочення - 61 розмір пені: 2427,75 грн. х 1% х 61 = 1480,93 грн. за червень 2020 року: нараховано аліментів - 2427,75 грн. сплачено - 0 кількість днів прострочення - 30 розмір пені: 2427,75 грн. х 1% х 30 = 728,33 грн. Всього: 34666,20 грн. (30247,69 грн. + 2209,25 грн. + 1480,93 грн. + 728,33 грн.) Отже, загальний розмір пені за прострочення відповідачем сплати аліментів на утримання дитини та дружини за період з березня 2020 року по червень 2020 року включно становить 75267,08 грн. З огляду на викладене та враховуючи положення частини 1 статті 196 СК України, суд приходить до висновку, що оскільки за наявними в матеріалах справи доказами заборгованість зі сплати аліментів на утримання дитини та дружини за період з березня 2020 року по червень 2020 року включно становить 69017,37 грн., а пеня за вказаний період становить 75267,08 грн. розмір пені, який підлягає стягненню з відповідача необхідно зменшити до 69017,37 грн. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що заборгованість по аліментам виникла саме з вини відповідача, як особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, а доказів зворотного відповідачем не надано, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню та з відповідача підлягає стягненню неустойка за прострочення сплати аліментів в сумі 69017,37 грн. Відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у зв`язку з чим судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп. підлягає стягненню з відповідача на користь держави, враховуючи, що позивач відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору при поданні до суду позову про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Outcome: approved