Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-30 00:00:00

У квітні 2019 [PERSON] звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Харківський автомобільний завод» в особі директора Грабовця О.Ф., третя особа-Державний концерн «Укроборонпром», в якому просив скасувати накази № 26-к від 14.03.2019 та № 27-к від 14.03.2019 про накладення дисциплінарного стягнення, поновити його на роботі на посаді заступника директора з безпеки, стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу з 22.03.2019. В обґрунтовування позовних вимог зазначав , що він з липня 2014 перебував у трудових відносинах з підприємством, 05.01.2015 наказом №01-к переведений на посаду заступника директора з безпеки заводу. Згідно наказу № 33-к від 22.03.2019, за погодженням Державного концерну «Укроборонпром», звільнений з роботи з 22.03.20019 за п. 3 ч.1 ст. 40 Кодексу законів про працю України ( систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених трудовим договором ). Позивач вважає своє звільнення незаконним. Так, йому не було надано копії наказів про дисциплінарні стягнення, а також можливості ознайомитись з висновками службових перевірок, в наказі № 26-к від 14.03.2019 про накладення дисциплінарного стягнення зазначена підстава -прогули 15.02.2019 та 01.03.2019. З цього приводу надані пояснення, які не взяти до уваги, що, на його думку, свідчать про упереджене до нього ставлення. Зазначає, що 15.02.2019, під час роботи на підприємстві комісії ДК «Укроборонпром», ближче до обіду, йому стало погано, тому він, з дозволу директора заводу, залишив робоче місце о 12 год. 30 хв. У зв`язку із святкуванням 75-ї річниці підприємства, 01.03.2019 всі працівники були відсутні на робочому місці, оскільки перебували на святкуванні даної події у ДК офіцерів. Стверджує, що з 21.03.2019 він знаходився на лікарняному, про що керівництву ДП «Харківський автомобільний завод» було відомо, однак у порушення вимог трудового законодавства його було звільнено. Представники відповідача проти позову заперечували, надавши відзив на позовну заяву, в якому вважають позовні вимоги надуманими, безпідставними, необґрунтованими, з посилаються на те, що [PERSON] обіймав посаду, яка потребує підвищеної відповідальності та відбувається лише за погодженням ДК «Укроборонпром». Наказ про звільнення видано та доведено до [PERSON] під підпис, 22.032.2019, о 14 год. 45 хв., в його службовому кабінеті, у присутності комісії. Позивач знаходився на роботі з 7 год. ранку та про перебування його нібито на лікарняному, який так і не був наданий для оформлення, він не повідомляв, про його наявність підприємство дізналось лише зі змісту позовної заяви. Факт перебування на роботі 21 і 22 березня 2019 позивачем не оспорюється та може бути підтверджено поясненнями працівників сторожової охорони заводу. Відповідач пояснює, що 15.02.2019 [PERSON] був відсутній на роботі протягом 3 годин, тому як результати перевірки підприємства стали не на його користь, про що складено відповідний акт. 01.03.2019 [PERSON] не вийшов на роботу, оскільки, за його поясненнями, всі працівники знаходились на святкуванні 75-річниці підприємства в будинку офіцерів, проте цей день не був оголошений вихідним. Табелі обліку робочого часу були складені відповідними керівниками підрозділів, деякі працівники залишалися на роботі та після засідання всі повернулися на робочі місця. Самовільне надання собі вихідного дня без повідомлення безпосереднього керівника, тобто директора підприємства, визнається прогулом і можуть бути причиною звільнення працівника. Відповідач також стверджує, що з 04.03.2019 по 13.03.2019 [PERSON] не вийшов на роботу та про причини своєї відсутності не повідомляв. Довідатись про те, що трапилось з працівником підприємства, а тим більш із заступником директора по безпеки, було вкрай складно, тому що на телефонні дзвінки позивач не відповідав, виходом комісії за місцем його проживання не встановлено його перебування вдома. Про видачу йому лікарняного стало відомо 14.03.2019, коли [PERSON] вийшов на роботу і надав заводоуправлінню листок непрацездатності КНП «Міська клінічна лікарня № 6». За результатами перевірки Державного Концерну «Укроборонпром», яка проводилась напередодні захворювання позивача, складено довідку про виявлені на підприємстві порушення, значна частина яких допущена з вини заступника директора з безпеки Винника С.М. Він також з 2016 очолював тендерний комітет та самоусунувся від виконання своїх обов`язків. Надати письмові пояснення з приводу цих порушень щодо неналежного стану організації безпеки на підприємстві не виявилося можливим, тому як [PERSON] зазначив письмово, що його пояснення можуть бути використані проти нього. Замість того, щоб вживати заходи для виправлення недоліків, виявлених перевіркою, позивач 14.03.2019 надав заяву про надання йому щорічної відпустки на 44 дні,у задоволенні якої відмовлено. За поясненнями представника відповідача, ці обставини свідчать про ухилення [PERSON] від виконання своїх посадових обов`язків, дестабілізацію роботи підприємства. Позивач в цей день викликав поліцію за фактом нібито виявлення ним у своєму робочому кабінеті піропатронів та вибух-пакету, які з`явились в період відсутності його на роботі. При огляді спеціалістами відділу спеціальної поліції ГУНП у Харківській області у позивача були виявлені бойові патрони у кількості 31 шт., підривник артилерійського снаряду, в результаті чого інформація щодо виявлення боєприпасів, внесена до ЄРДР від 15.03.2019 за ч.1 ст. 263 КК України. Щодо звільнення в період перебування на лікарняному, як вказано у позові, то лікарняний оформлено задніми числами, на думку представника, після звільнення [PERSON] , у Донецькій області, хоча він перебував та проживає у м.Харкові.21 та 22 березня 2019 [PERSON] знаходився на роботі з 7 год. ранку на протязі робочого часу, був присутній на виробничій нараді в кінці робочого дня, про отримання лікарняного нікого не повідомляв і його не пред`являв.Листок непрацездатності з 21.03.2019 виданий у Бахмуті Донецької області, на відстані 215 км.від міста Харкова, тому відповідач звернувся до поліції, місцевої прокуратури щодо службового підлогу та неправомірного отримання листка непрацездатності, проводиться досудове слідство. Відповідач стверджує, що звільнення [PERSON] було здійснено з дотриманням вимог КЗпП України, в межах та у спосіб, встановлених чинним законодавством ( а.с.89-98). Представник 3 особи- Державного концерна «Укроборонрпром» надіслав суду пояснення, в яких зазначив, що листом від 22.03.2019 Концерн погодив звільнення з посади заступника директора з безпеки ДП «ХАЗ» [PERSON] за умови дотримання вимог чинного законодавства. Згідно з п.п. 8,9 Статуту, Концерн не несе відповідальності за зобов`язаннями його учасників, а його підприємства-учасники не несуть відповідальності за зобов`язаннями Концерну. Статутом ДП «Харківський автомобільний завод»( п.п. 7.7) передбачено, що формування адміністрації підприємства, затвердження структури і штатного розпису належить до компетенції директора підприємства за погодженням з Концерном. Представник 3-ої особи просить розглядати справу без його участі ( а.с. 30-32). За клопотанням позивача, ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 07.06.2018 витребувані у ДП «Харківський автомобільний завод» довідка про заробітну плату [PERSON] , накази про накладення на нього дисциплінарного стягнення, матеріали службових перевірок , за результатами яких накладено таке стягнення ( а.с. 55-56).За клопотанням відповідача, ухвалою суду від 03.09.2019 витребувана з КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Бахмутської районної ради» інформація щодо видачі позивачу листа непрацездатності та відмовлено у витребуванні роздруківки телефонних дзвінків та СМС повідомлень з прив`язкою до базових станцій мобільного зв`язку з телефонного номера [PERSON] за період з 20.03.2019 по 26.03.2019 включно ( а.с.33-35). Суд, вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до наступного. Наказом Державного підприємства «Харківський автомобільний завод» ( далі ДП «ХАЗ») Державного Концерну «Укроборонпром від 28.07.2014 № 64к [PERSON] прийнято на посаду заступника директора заводу» .Наказом ДП «ХАЗ» № 01-к від 05.01.2015 позивача переведено на посаду заступника директора з безпеки ( а.с. 8). Згідно наказу № 146 від 28.07.2016 директора ДП «Харківський автомобільний завод» на підприємстві створено тендерний комітет та призначено головою тендерного комітету заступника директора заводу з безпеки [PERSON] ( а.с. 238). Як вбачається з Посадової інструкції заступника директора з безпеки ДП «ХАЗ» затв. 15.09.2016 № 1Є1, з якою під розпис [PERSON] ознайомлений 15.09.2016 , основним завданням заступника директора з безпеки є захист ДП «ХАЗ» від внутрішніх і зовнішніх загроз та дестабілізуючих факторів. Керівник підрозділу призначається й звільняється із займаної посади наказом директора підприємства за погодженням директора Департаменту безпеки Концерну. Безпосередньо в обов`язки [PERSON] входило створення системи забезпечення безпеки підприємства за її напрямками: економічна, внутрішня, інформаційна безпека, пропускний режим та охорона, а також постійно прогнозування можливих загроз, розробки й реалізації найбільш раціональних форм, методів, способів і шляхів захисту власності підприємства, розробляти рекомендації для структурних підрозділів підприємства з питань підвищення безпеки їх господарської діяльності, забезпечувати своєчасну, правильну й достовірну підготовку службових записок, листів, відповідей, інформацій, проектів наказів і інших документів, чітко розподіляти обов`язки між персоналом служби безпеки, контролювати виконання в повному обсязі посадових обов`язків, завантаженість підлеглого персоналу, раціональне використання робочого часу, виконувати вимоги нормативних документів підприємства та Концерну ( положень, інструкцій, наказів і ін.), що забезпечують збереження інформації, забезпечувати виконання рішень і зобов`язань колективного договору, дотримуватися законодавчих актів, рішень, наказів, розпоряджень, інструкцій, методичних та інших керівних документів по напрямку роботи, у встановлений термін і точно виконувати доручення ( вказівки) і розпорядження керівництва.У випадку, якщо вказівки й розпорядження отримані не від безпосереднього керівника, негайно довести до відома безпосереднього керівника, залишаючи робоче місце під час роботи доводити до відома керівника підприємства, дотримуватись особисто й контролювати дотримання персоналом трудової й виробничої дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку, бути присутнім на оперативних та інших нарадах, які проводяться керівництвом підприємства та Концерну за узгодженням з керівником підприємства та інш. ( розділ 2 Посадової інструкції). Крім того, п.п. 3.23, 3.25, 3.26 визначено, що керівник підрозділу вправі контролювати дотримання процедури закупівель товарів, робіт та послуг за державні кошти, забезпечувати своєчасну перевірку учасників тендерів, попереджати їх недобросовісні дії по відношенню до підприємства, проводити заходи щодо розшуку боржників та виконання ними своїх зобов`язань перед підприємством, у разі наявність в діях контрагентів ознак корисливих злочинів, організовувати взаємодію із правоохоронними органами та забезпечувати при цьому дотримання законних інтересів підприємства. Для керівника підрозділу передбачено відповідальність в рамках, визначених чинним законодавством, у тому числі за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків, передбачених даною посадовою інструкцією в межах, установлених чинним законодавством України, своєчасність виявлення потенційних загроз, схем і фактів розкрадань матеріальних цінностей підприємства, скоєнні в процесі здійснення своєї діяльності правопорушення, заподіяння матеріального збитку-у межах, визначених чинним законодавством України, дотримання особисто і персоналом трудової та виробничої дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку, правил по охороні праці й пожежної безпеки, вимог пропускного й внутрішнього режиму, своєчасність і якість виконання вказівок і розпоряджень керівництва, своєчасне і достовірне складання, надання встановленої документації та звітності до керівника підприємства і Департаменту безпеки Концерну ( а.с. 176-185). Аналогічні функції та обов`язки заступника керівника підприємства з безпеки містяться в Положенні про службу безпеки ДП «Харківський автомобільний завод» ( а.с. 186-196). Відповідно до ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 140 КЗпП України визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Згідно Розпорядження Державного Концерну « Укроборонпром» № 11/р від 05.03.2019, на виконання наказу Концерну від 08.02.2019 № 33 , комісією , в період з 11 по 15.02.2019 проведено контроль окремих питань діяльності ДП «Харківський автомобільний завод» (ДП «ХАЗ»).За результатами перевірки встановлений неналежний стан організації системи безпеки на підприємстві, виникли проблемні питання при здійсненні ДП «ХАЗ» закупівельної діяльності, а також констатована повна відсутність на підприємстві системи забезпечення безпеки та організації роботи за напрямками: економічна безпека, внутрішня безпека, інформаційна безпека, пропускний режим та охорона; проведення безтоварних операцій з окремими структурами під час закупівлі запасних частин, комплектів ЗІП та платформ до транспорту; залучення до участі в тендерах та аналізі цін юридичних осіб, співробітники яких є пов`язаними особами; невиконання членами тендерного комітету покладених на них функцій, відсутність планування закупівель, незабезпечення рівних умов для всіх учасників закупівельних процедур, проведення значної частини закупівель без використання ЕТМ; відсутність практики попередньої перевірки контрагентів; сталої відсутності контролю за процесом закупівель з боку керівництва підприємства . Зобов`язано керівництво ДП «ХАЗ» провести перевірку фактів невиконання вимог наказів та розпоряджень, за наявності підстав, притягнути винних осіб до дисциплінарної відповідальності, за результатами контролю окремих питань діяльності проінформувати правоохоронні органи для вжиття заходів відповідно до чинного законодавства ( а.с. 43, 46). Як випливає з довідки про результати контролю окремих питань діяльності ДП «Харківський автомобільний завод», згідно з Посадовою інструкцією заступник директора ДП «ХАЗ» з безпеки має право отримувати від структурних підрозділів підприємства інформацію та документи, необхідні для відпрацювання заходів безпеки.При цьому, щодо неможливості виконувати свої обов`язки протягом 2018 [PERSON] керівництву підприємства та Департаменту безпеки Концерну ані усно, ані письмово не повідомляв. Підрозділ на підприємстві, всупереч Посадової інструкції заступника директора з безпеки та Положення про Службу безпеки ДП «ХАЗ», не створено, що прямо впливає на стан організації системи безпеки. Констатовано, що [PERSON] , як заступник директора ДП «ХАЗ» з безпеки фактично самоусунувся від виконання своїх посадових обов`язків, відсутність передбаченого нормативним актом підприємства структурного підрозділу безпеки та невжиття керівником заводу належних заходів координації та контролю за організацією роботи по лінії безпеки є основними причинами незадовільного стану справ у зазначеній сфері діяльності підприємства, фактично створює підґрунтя для нанесення шкоди його економічному потенціалу, сприятливого клімату для порушень вимог чинного законодавства, наказів та розпоряджень Концерну. Встановлені численні порушення вимог Положення та Інструкції про здійснення закупівельної діяльності підприємств ДК «Укроборонпром» ( а.с. 209-236). На виконання Розпорядження Державного Концерну « Укроборонпром» № 11/р від 05.03.2019 директором ДП «ХАЗ» запропоновано [PERSON] надати к 14.03.2019 ( до 13.03.2019 перебував на лікарняному) свої пояснення з приводу порушень, зазначених у довідці. Позивач у поясненнях від 14.03.2019 відмовився надавати свої доводи щодо порушень, викладених у довідці , у зв`язку з тим, що вони можуть бути використані проти нього. Крім того, [PERSON] письмово повідомив директора підприємства про те, що пояснення про можливі порушення він надав членам комісії ДК «Укроборонпром» в ході проведення перевірки і доповнень не має . Як вбачається з резолюції директора , позивачу запропонували ознайомитися з документами комісії, надати пояснення по самоусуненню від виконання своїх службових обовязків. Комісією у складі директора підприємства, першого заступника директора, секретаря, інспектора відділу кадрів складено акт про відмову [PERSON] надати такі пояснення( а.с. 45, 79, 81). Наказом директора ДП «ХАЗ» від 14.03.2019 за № 27-К до [PERSON] застосовано дисциплінарне стягненняі у вигляді оголошення догани за порушення, вчинені ним при виконанні посадових обовязків із забезпечення економічної, внутрішньої, інформаційної безпеки підприємства та пропускного режиму охорони, що є безпосередніми обов`язками заступника директора з безпеки відповідно до його посадових обов`язків ( а.с. 78). Доводи представника відповідача про те що 14.03.2019, після відмови [PERSON] у наданні щорічної відпустки, він , ухиляючись від виконання своїх обов`язків за посадою, дестабілізував роботу підприємства та викликав поліцію за фактом того, що нібито у нього в робочому кабінеті за час його відсутності з`явився вибух-пакет та піропатрони, не відноситься до суті справи та стосується компетенції органів досудового розслідування. Відомості щодо виявлення в кабінеті [PERSON] крім вибух-пакету та піропатронів, бойових патронів до АК-74 у кількості 31 шт. та підривника артилерійського снаряду внесені до ЄРДР № 12019220000000352 від 15.03.2019 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України. Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни, до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Підставою для застосування дисциплінарного стягнення є дисциплінарний проступок, під яким розуміється протиправне, винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків, що випливають із нормативно-правових та інших актів у сфері праці, колективного і трудового договорів. За вимогами ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Тобто, до порядку застосування дисциплінарного стягнення встановлені такі обов`язкові вимоги: виявлення дисциплінарного проступку; отримання від порушника письмового пояснення; додержання строків накладення дисциплінарного стягнення - один місяць із дня виявлення дисциплінарного проступку і шість місяців із дня його вчинення працівником; видання власником наказу чи розпорядження про застосування дисциплінарного стягнення; доведення наказу (розпорядження) під розписку до відома працівника. Колективним договором ДП «Харківський автомобільний завод» на 2017-2019 роки встановлено наступний режим роботи підприємства: початок роботи-7 год. 45 хв., обідня перерва для всіх працівників- з 12 год. до 12 год. 30 хв., кінець робочого дня -16 год. 15 хв. ( а.с. 142-164). Актами від 15.02.2019, 01.03.2019, складеними комісією ДП «ХАЗ» підтверджено, що заступник директора з безпеки [PERSON] був відсутність на роботі без поважних причин 15.02.2019 з 12 год. 55 хв. до 16 год. 15 хв. та протягом усього робочого часу 01.03.2019 ( а.с. 66,67). Так, позивачу до застосування дісциплінарного стягнення було запропоновано надати пояснення щодо причин відсутності на роботі.У письмових поясненнях [PERSON] підтвердив факт відсутністі на роботі, стверджуючи, що 15.02.2019 , після закінчення роботи комісії ДК «Укроборонпром», приблизно о 12 год. 30 хв. він спитав у комісії дозволу через погіршення стану здоров`я покинути робоче місце та отримавши згоду поїхав з роботи. Відсутність на роботі 01.03.2019 пояснює тим, що під час телефонної розмови з одним з працівників підприємства, йому стало відомо про встановлення вихідного дня у зв`язку із святкування 75 річниці підприємства 01.03.2019 ( а.с. 65). Відповідно до резолюції директора підприємства на письмових поясненнях [PERSON] ,останньому запропоновано надати пояснення про причини неповідомлення безпосереднього керівника-директора ДП «ХАЗ» про залишення роботи 15.02.2019 та відсутність на роботі протягом робочого дня 01.03.2019, але позивач відмовився такі пояснення надати, про що що складено відповідні акти 14.03.2019 ( а.с. 62-64). Наказом директора ДП «Харківський автомобільний завод» від 14.03.2019 № 26-К [PERSON] оголошена догана за порушення правил колективного договору та положень про службу безпеки, п. 6.2 Посадової інструкції заступника директора з безпеки підприємства, а саме самовільне залишення свого робочого місця і відсутність на робочому місці 15.03.2019 з 13 год. до 16 год. 15 хв. та 01.03.2019 в період з 7 год. 45 хв. до 16 год. 15 хв. ( а.с. 61). Як пояснили в судовому засіданні представники відповідачів, директор ДП «Харківський автомобільний завод», 01.03.2019 працівники підприємства знаходились на офіційних заходах щодо святкування 75-річниці підприємства в Будинку офіцерів, після чого всі повернулись до роботи. Вихідним цей день не було оголошено і табелі обліку робочого часу складені з урахуванням цього робочого дня, про що [PERSON] було достеменно відомо, як заступнику директора підприємства з безпеки. На підтвердження того, що 01.03.2019 був робочим днем надано табель обліку використання робочого часу за березень 2019 ( т. 2 а.с. 119). Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] - начальник сторожової охрани, [PERSON] - ст. сторож, [PERSON] - начальник цеху, [PERSON] -співробітник відділу кадрів підприємства підтвердили, що після завершення перевірки підприємства комісією Концерну «Укроборонпром» позивач [PERSON] , приблизно о 12 год. 55 хв.-13 год, залишив завод та до кінця робочого дня на роботі не з`являвся, про що комісією складено відповідний акт. 01.03.2019 позивач був відсутній на роботі на протязі всього робочого дня, участі в офіційних заходах в Будинку офіцерів не приймав. Стверджують, що 01.03.2019 був робочим днем, деякі працівники залишалися на робочих місцях, а співробітники, які перебували на святкуванні , вже після обідньої перерви повернулись до роботи. Згідно з п.п. 2.3.35 Посадової інструкції заступника директора з безпеки ДП «ХАЗ», залишаючи робоче місце під час роботи позивач зобов`язаний доводи до відома керівника підприємства, а також дотримуватися трудової та виробничої дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку ( п. 4.7). Відповідно до роз`яснень,викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» зазначено, що прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом всього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку із поміщенням до медвитверезника, самовільне використання без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишення роботи до закінчення строку трудового договору). Враховуючи те, що [PERSON] був відсутнім на роботі та не виконував свої посадові обов`язки 15.02.2019 та 01.03.2019 , про що було складено відповідні акти, поважності причин відсутності на роботі у ці дні [PERSON] не надав, тобто допустив прогул без поважних причин, тому у відповідача були правові підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення . Суд відхиляє доводи [PERSON] про те, що йому не вручено наказу про оголошення догани, тому він був позбавлений можливості оскаржити дисциплінарне стягнення, оскільки з матеріалів справи вбачається, що з відповідними наказами позивач ознайомлений під розписку у встановленому ст. 149 КЗпП України порядку та ніяких перешкод для його оскарження у нього не було. Несвоєчасну вимогу про надання пояснень щодо виявлених порушень відповідач обгрунтовує тим, що з 16.02. 2019 по 28.02.2019, а також з 04.03.2019 по 13.03.2019 [PERSON] знаходився на лікарняному, а до цього, починаючи з 15.02.2019 щодня складалися акти про відсутність його на роботі , оскільки [PERSON] про причини своєї тривалої відсутності не повідомляв, на телефонні дзвінки не відповідав, під час відвідування комісії підприємства за місцем проживання позивача вдома не застали.Про перебування на лікарняному дізнались тільки 14.03.2019, коли [PERSON] вийшов на роботу і пред`явив листок непрацездатності для оплати та попросив надати йому щорічну відпустку на 44 дні, але в цьому йому було відмовлено ( а.с. 68-77,83-84, 126-141, 174-175). Як випливає з Посадової інструкції заступника директора з безпеки ДП «ХАЗ», у його обов`язки входить, зокрема, своєчасна й правильна підготовка документів щодо усунення виявлених недоліків за результатами перевірок і розслідувань, дотримання законодавчих актів, рішень, наказів, розпоряджень, інструкцій, методичних та інших керівних документів по напрямку роботи, у встановлений термін і точно виконувати доручення (вказівки) і розпорядження керівництва, збирати та аналізувати інформацію щодо фінансово-економічного стану підприємств усіх форм власності, з якими здійснюються або планується встановити договірні відносини, з метою з`ясування їх економічної надійності, платоспроможності, контролювати дотримання процедури закупівель товарів, робіт та послуг за державні кошти, забезпечувати своєчасну перевірку учасників тендерів, попереджати їх недобросовісні дії по відношенню до підприємства. З рапорту № 3 в.о. 1-го заступника директора ДП «ХАЗ» вбачається, що на виконання наказу № 182 Державного Концерну «Укроборонпром», на заступника директора з безпеки Винника С.М. покладено обов`язок щодо розробки та затвердження Тимчасової інструкції щодо перевірки контрагентів, як на голову тендерного комітету на підприємстві. Директором підприємства надано строк на виконання до 12 год. 21.03.2019. Крім того, 15.03.2019 на службовій нараді [PERSON] поставлено завдання у термін до 18.03.2019 надати на затвердження План усунення недоліків, викладених у довідці ДК «Укроборонпром» по результатам перевірки діяльності ДП «ХАЗ» та особистий план роботи заступника директора з безпеки на березень 2019. Згідно рапорту від 15.03.2019 на ім`я директора ДП «ХАЗ» позивач [PERSON] попросив перенести термін виконання завдання до 08 год. 21.03.2019., з чим погодилось керівництво. У визначений строк [PERSON] жодного з розпоряджень та доручень не виконав та не приступав до їх виконання . [PERSON] запропоновано надати письмові пояснення з приводу неналежного виконання своїх посадових обов`язків та систематичного невиконання розпоряджень та доручень директора підприємства, проте позивач відмовився, про що комісією складено акт від 21.03.2019 ( а.с. 82). Наказом № 33-К від 22.03.2019, за погодженням з Державним концерном «Укроборонпром», [PERSON] звільнено з посади заступника директора з безпеки за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором та посадовою інструкцією згідно з п. 3 ч.1 ст. 40 КЗпП України ( т. 1 а.с. 9, 33, 110-112). Наказ доведено [PERSON] до відома комісією підприємства 22.03.2019 о 14 год. 45 хв., в його службовому кабінеті, під підпис, що зафіксовано фотозйомкою ( т. 1 а.с. 247-248). Посилання представника відповідача на те, що на [PERSON] не було накладено дисциплінарне стягнення за порушення правил пожежної безпеки, внаслідок чого, за відсутністю позивача, який знаходився у лютому 2019 на лікарняному, на підставі наказу директора , був відкритий його кабінет та проведено службове розслідування через сторонній шум та увімкнутий перегрітий монітор, що могло призвести до загорання, суд не приймає до уваги, оскільки цей факт не відноситься до предмету доказування у справі ( а.с. 197-205). Статтею 3 КЗпП України встановлено, що законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Згідно з вимогами пункту третього статті 40 КЗпП України, трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадку систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. Відповідно до роз`яснень, що містяться у п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» № 9 від 06 листопада 1992 року, за передбаченими п. 3 ст. 40 КЗпП України підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або не зняті достроково (ст.151 КЗпП), і ті громадські стягнення, які застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни відповідно до положення або статуту, що визначає діяльність громадської організації, і з дня накладення яких до видання наказу про звільнення минуло не більше одного року. Виходячи із норм чинного законодавства, для розірвання трудового договору за підставою, що міститься у пункті 3 частини першої статті 40 КЗпП України, необхідними є такі умови: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; належним чином зафіксований факт протиправного винного невиконання або неналежного виконання працівником трудових обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку; невиконання трудових обов`язків мало систематичний характер; до працівника раніше протягом року вже застосовувалися заходи дисциплінарного або громадського стягнення. Стосовно доводів [PERSON] про те, що він був звільнений з роботи під час його перебування на лікарняному з 21.03.2019 по 26.03.2019, надавши до позовної заяви копію листа непрацездатності, виданого КНП « Центр первинної медико-санітарної допомоги Бахмутської районної ради» Донецької області, суд зазначає наступне. 20.03.2019 [PERSON] звернувся з рапортом до директора підприємства про надання йому щорічної оплачуваної відпустки на 24 дні, в чому йому було відмовлено,оскільки згідно з планом ДК «Укроборонпром» заплановано заслуховування за результатами перевірки підприємства, а також це не відповідало графіку відпусток працівників ( а.с. 244). Відповідно до рапорту [PERSON] від 15.03.2019 на ім`я директора ДП «ХАЗ», позивач попросив перенести термін виконання завдання, що було поставлено на нараді, а саме надання Плану усунення виявлених комісією ДК «Укроборонпром» недоліків, особистий план роботи за березень 2019, до 08 год. 21.03.2019. В судовому засіданні [PERSON] не заперечував проти того , що 21 березня 2019 та 22 березня 2019 він працював повний день, листок непрацездатності не пред`являв і до теперішнього часу оригінал знаходиться у нього. Згідно табеля обліку використання робочого часу, за робочі дні 21.03.2019 та 22.03.2019 позивачу нарахована та виплачена заробітна плата (а.с. 119).Такі обставини також підтвердила в судовому засіданні свідок [PERSON] - бухгалтер ДП «ХАЗ». Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] [PERSON] [PERSON] пояснили, що 21.03.2019 , близько 7 год. 45 хв., позивач приїхав на завод, працював повний робочий день. 22.03.2019 він також був на підприємстві з ранку до 15 год., оскільки в 14 год. 45 хв. йому оголошували наказ про звільнення. [PERSON] 21 та 22.03.2019 був присутній і на ранкових обходах та про наявність у нього листа непрацездатності комісію не повідомляв. Крім того, на підставі наказу № 84 директора ДП «Харківський автомобільний завод» від 22.03.2019 здійснювалась передача справ, документів, майна, документації, журналів обліку тощо у складі створеної комісії від [PERSON] до [PERSON] . Інвентаризаційні описи передачі товарно-матеріальних цінностей складені та підписані, у тому числі [PERSON] , 22.03.2019 (а.с. 113-118). Судом також встановлено, що після робочого дня, 21.03.2019 на заводі склалась нестандартна ситуація, коли на територію підприємства проник невідомий, якого було затримано працівниками охорони з металовиробами . Згідно пояснень свідків [PERSON] , [PERSON] ними було невідкладно повідомлено про такий випадок [PERSON] в телефонному режимі та натиснута «тривожна кнопка» про виклик екіпажу Харківської філії ТОВ «Венбест», з яким заводом укладено договір на здійснення пультової охорони об`єкта. Позивач приїхав на підприємство приблизно о 19 год. та знаходився до 20 год., оскільки [PERSON] повідомив ВСП ГУНП в Харківській області про скоєне правопорушення та на території підприємства працювала слідча оперативна група, складались необхідні документи ( т. 2 а.с.111-123) . Зазначені пояснення спростовують доводи [PERSON] про те, що після робочого дня, о 16 год. 15 хв. він виїхав до родичів у м.Артемівськ ( нині Бахмут) , конкретну їх адресу не пам`ятає, де у нього підвищилася температура і десь о 20 год. він викликав лікаря, а вранці 22.03.2019, о 7 год., приїхав на роботу. При цьому, відстань від м.Харкова складає понад 200 км. За заявою ДП «Харківський автомобільний завод» від 11.09.2019 СВ Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області здійснюється досудове розслідування щодо скоєння лікарем, який видав листом непрацездатності [PERSON] , кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 358 КК України. Представником відповідача надано роздруківку телефонних дзвінків та СМС повідомлень з телефону [PERSON] в період з 00.00 хв. 21.03.2019 по 00.00 хв. 01.04.2019, надану ПрАТ «ВФ Україна» слідчому згідно ухвали слідчого судді, з якої випливає, що в цей період переміщення і здійснення дзвінків з телефону позивача відповідно до визначення місцезнаходження за маршрутами передавання з вишок мобільного оператора здійснювалось тільки в межах м.Харкова.Також проведеною судово-почеркознавчою експертизою підтверджено, що підпис на корінці листка непрацездатності від 21.03.2019 серії АДЛ № 029488 від 21.03.2019 в рядку «підпис одержувача» виконана не [PERSON] , а іншою особою ( т.2 а.с. 63, 126-154). Відповідно до акту службового розслідування КНП «ЦПМСД Бахмутської районної ради» лікар оглянула [PERSON] 21.03.2019 за адресою м.Бахмут ( без зазначення конкретної адреси), позивач їй повідомив, що в цей день він працював, але йому був потрібен листок непрацездатності саме з 21.03.2019. З позивачем 25.03.2019 укладена декларація про вибір лікаря. Листок непрацездатності видано не особисто пацієнту ( кому невідомо), що є порушенням Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність. Доводи [PERSON] , викладені в його письмових поясненнях щодо упередженого та прискіпливого до нього відношення з боку директора підприємства після проведеної ДК «Укроборонпром» з 11 по 15 лютого 2019 перевірки , суд вважає необґрунтованими, оскільки з другої половини дня 15.02.2019 до 13.03.2019 позивач не працював, починаючи з 14.03.2019 до 22.03.2019 фактично свої посадові обов`язки не виконував, , самоусунувся від роботи, відмовлявся надавати пояснення директору щодо прогулу, не повідомляв про причини відсутності на роботі тривалий термін, на телефонні дзвінки не відповідав, не виконував розпорядження керівництва про підготовку документації та звітності. З огляду на встановлені судом обставини суд приходить до висновку, що при звільненні позивача були дотримані норми чинного законодавства, а тому правових підстав для задоволення позову про скасування наказів про накладення дисциплінарних стягнень та поновлення на роботі немає. На підставі викладеного і

Outcome: dismissed