Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-14 00:00:00

у липні 2020 р. позивач звернувся до сууд із зазначеними позовними вимогами, просить суд стягнути з [PERSON] ( [INFO] ) на користь [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ) різницю між страховим відшкодуванням та фактичними збитками та витрати на проведення оцінки вартості матеріального збитку у розмірі, що складає 246326 (двісті сорок шість тисяч триста сорок шість) грн 64 коп. та судовий збір у розмірі 2463 (дві тисячі чотириста шістдесят три) грн 27 коп. Позовні вимоги обгрунтовує тим, що 29.09.2018 [PERSON] керуючи ТЗ «ВАЗ 2108» д.н.з. [NUMBER] рухаючись у м. Києві по Брест-Литовському шосе, в порушення вимог п.п.1.3, 2.3б, 10.1 ПДР при зміні напрямку руху не переконалася в безпечності свого маневру, перетнула суцільну лінію та здійснила зіткнення з ТЗ «Lexus» д.н.з. [NUMBER] , що причинило пошкодження вказаних транспортних засобів, зокрема, власник ТЗ «Lexus» д.н.з. [NUMBER] зазнав матеріальних збитків на загальну суму 351625 грн 97 коп., оскільки він був конструктивною знищений, при цьому ПАТ «НСК «Оранта» здійснило виплату страхового відшкодування позивач у розмірі 100000 грн 00 коп., ринкова вартість ТЗ «Lexus» д.н.з. [NUMBER] в пошкодженому стані становить 7999 грн 33 коп., тому різниця, що підлягає відшкодуванню становить 243626 грн 64 коп., при цьому позивач поніс витрати на послуги суб`єкта оціночної діяльності у розмірі 2700 грн 00 коп., який здійснив оцінку вартості матеріального збитку завданому транспортного засобу. 15.12.2017 набрав чинності Закон, яким внесено зміни до Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2004 р., №№ 40-42, ст. 492), шляхом викладення його в новій редакції. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08.07.2020 відкрито по справі спрощене позовне провадження (а.с. 54). Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Заявлена позивачем до стягнення сума складає 246326 (двісті сорок шість тисяч триста сорок шість), що за своїм розміром не перевищує п`ятисот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначених граничним за вимогами ч. 5 ст. 274 ЦПК України. За таких обставин, враховуючи відзив відповідача по справі, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами. Суд, всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що Постановою Святошинського районного суду м. Києва від 20.12.2018 [PERSON] визнано винним у вчинення адміністративних правопорушень за ст. 124 КУпАП на накладено адміністративне стягнення (а.с. 7). Постановою Київського апеляційного суду від 30.01.2019 залишено без змін постанову Святошинського районного суду м. Києва від 20.12.2018 (а.с. 8, 9). Відповідно до п. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. На момент ДТП цивільно-правова відповідальність [PERSON] була застрахована у ПАТ «НАСК «Оранта» на підставі полісу №АМ5797069 діючий на 29.09.2018, згідно якого був застрахований ТЗ «ВАЗ 2108» д.н.з. [NUMBER] (а.с. 10). Згідно звіту №1334 від 03.12.2018 про визначення вартості матеріального збитку транспортного засобу «Lexus» д.н.з. [NUMBER] складеного «ПП [PERSON] » сума матеріального збитку складає 351626 грн 97 коп. (а.с. 11-35). За проведення зазначеного звіту позивачем надано в якості доказу квитанцію до прибуткового касового ордера №01/11 від 01.11.2018 на суму 2700 грн 00 коп. Однак до зазначеного доказу суд ставиться критично, оскільки порядок ведення касових операцій у національній валюті України підприємствами визначений Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України № 637 від 15.12.2004 р. (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13.01.2005 за № 40/10320). Пунктом 3.3. глави 3 Положення передбачено, що приймання готівки в каси проводиться за прибутковими касовими ордерами, підписаними головним бухгалтером або особою, уповноваженою керівником підприємства. Про приймання підприємствами готівки в касу за прибутковими касовими ордерами видається засвідчена відбитком печатки цього підприємства квитанція (що є відривною частиною прибуткового касового ордера) за підписами головного бухгалтера або працівника підприємства, який на це уповноважений керівником. Касові ордери або видаткові відомості одразу ж після одержання або видачі за ними готівки підписуються касиром, а на доданих до них документах ставиться відбиток штампа або напис Оплачено із зазначенням дати (число, місяць, рік) (пункт 3.12. глави 3 Положення). Таким чином, із відповідача не підлягає до стягнення додаткові витрати у розмірі 2700 грн 00 коп., оскільки ним не надано відповідної квитанції, яка б свідчила, що зазначена оплата була здійснена позивачем. Відповідно до наданого ПАТ «НАСК Оранта» дослідження №АІ1208ЕІ - 1 ринкова вартість транспортного засобу «Lexus» д.н.з. [NUMBER] в пошкодженому стані становить 7999 грн 33 коп. (а.с. 37). Згідно із ч. 1 ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами встановленими ст. 89 цього кодексу. Як зазначив позивач ПАТ «НАСК «Оранта» виплатило йому 100000 грн 00 коп. регламентної виплати, зазначений факт підтверджується розрахунком страхового відшкодування від 14.03.2019, страховим актом №ОЦВ-18-32-12989/1 платіжним дорученням №15622 від 19/03/2019 (а.с. 38-40). Внаслідок чого різниця між фактичним розміром шкоди і виплаченим страховим відшкодуванням становить 343626 грн 64 коп. - 100000 грн 00 коп. =243262 грн 64 коп. За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Згідно із положеннями ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Згідно ст. 33 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» при настанні страхового випадку страховик відповідно до лімітів відповідальності страховика відшкодовує у встановленому порядку оцінену шкоду, яка була заподіяна у результаті дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Страховик протягом 15 днів з дня узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у ст. 35 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніше як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування та виплатити його, що визначено п. 36.2 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». У відповідності до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті. Аналізуючи викладене у сукупності, суд приходить до висновку, що позивач виконав всі покладені на нього зобов`язання, а тому у нього виникає повне право звернутися безпосередньо до відповідача з вимогою про відшкодування завданої йому матеріальної шкоди у порядку регресу. Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності та взаємному зв`язку, враховуючи те, що відповідачем не було спростовано вищезазначених позовних вимог позивача на підставі чого позовна заява підлягає частковому задоволенню. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 141 ЦПК України у разі часткового задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Загальна сума задоволених вимог позивача складає 243626 грн 64 коп. та з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в сумі 2436 грн 26 коп. (243626,64 грн. х 100% : 246326,64= 98 % х 2463,27). Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає до стягнення судовий збір на користь позивача у розмірі 2436 грн 26 коп. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed