Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-11 00:00:00

У липні 2020 року позивач [PERSON] звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування своїх вимог зазначає, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . 28.05.2020 сталося залиття зазначеної квартири з квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище, власником якої є відповідач. Зауважив, що це вже сьоме залиття його квартири. Відшкодувати заподіяну шкоду відповідач відмовляється, а тому позивач вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав. Враховуючи наведене, позивач просить стягнути з [PERSON] , [INFO] відшкодування заподіяних збитків в розмірі 11675,14 грн; заподіяну моральну шкоду в розмірі 5000,00 грн. та судовий збір. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 13.07.2020 відкрито провадження по справі, розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. У відповідності до ч.8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. У відповідності до ст.ст. 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм правом та не направив суду відзив на позовну заяву. За даних обставин, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч.8 ст. 178 ЦПК України. Спрощене провадження може бути і заочним (ч. 2 ст. 281). Це можливе, якщо належним чином сповіщений відповідач не подасть відзив, а позивач не буде заперечувати проти такого вирішення справи (ч. 1 ст. 280). Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає необхідним позов задовольнити, виходячи з наступного. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Частиною першою статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є витрати яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності, виданим Головним управлінням житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 24.11.2009, реєстраційний напис зареєстрований в Київському бюро технічної інвентаризації під № 44999 27.11.2009. Як зазначає позивач, 28.05.2020 о 08 год. 15 хв. сталося залиття його квартири з квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище. Згідно Акту від 28.05.2020, складеного членами комісії та головою ОСББ «Теремківська 2 Г», причиною залиття стало самовільне втручання власника квартири [ADDRESS] в цілісність транзитного будинкового стояка гарячого водопостачання в ванній кімнаті із зміною його конструкції шляхом вирізу частини прямої труби і вварення гнутої труби. Документи на зміну проекту і перерахунку гідравліки системи, сертифікат на вварену трубу в ОСББ і у власника квартири [ADDRESS] відсутні. Доступ до стояка був постійно обмежений, так як він розміщений під штукатуркою і плиткою. Причина виливу води в квартирі [ADDRESS] - протікання на зварювальному шві труби, яка самовільно вварена власником квартири. В п. 2.2.1 Договору про участь у витратах на утримання будинку ОСББ від 01.05.2007 всі власники квартир укладали аналогічні договори, і зобов`язувались дотримуватись Правил користування приміщеннями житлових будинків. Положеннями п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків передбачено, що власник квартири зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Як вбачається зі Звіту № 19284 від 13.06.2020, виконаного суб`єктом оціночної діяльності ФОП « [PERSON] », яка має відповідний сертифікат, виданий 18.07.2019 Фондом держмайна України, спеціалізація 1.1. щодо оцінки матеріальних збитків та вартості відновлювального ремонту, розмір шкоди складає 11675,14 грн. Про проведення оцінки відповідач повідомлявся належним чином телеграмою 11.06.2020, про що є підтвердження в матеріалах справи. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Вдаючись в аналіз даних положень закону, для покладення на особу відповідальності за заподіяння майнової та моральної шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов`язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди. Таким чином, деліктна відповідальність настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Оскільки, в судовому засіданні та у запереченнях сторони відповідача, останнім не заперечувався факт залиття квартири, а лише вказувалось на невідповідності причин такого залиття, проте доказів на підтвердження своєї позиції надано не було, а відтак суд приходить до висновку про доведення обставин на які має місце посилання позивача. За наведених обставин, підлягають задоволенню позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди в розмірі 15632,00 грн. Щодо позовної вимоги позивача щодо стягнення з відповідача моральної шкоди суд зазначає наступне. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до роз`яснень, викладених у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Отже, моральна шкода відшкодовується тільки у разі встановлення вини особи, яка її завдала. Як зазначив позивач, це вже сьоме залиття, і він постійно робив ремонт і усував пошкодження внаслідок залиття, постійно витрачав на це кошти, що призводило до нервових стресів та переживань. Крім того, не бажання відповідача привести у попередній належний стан стояк гарячої води викликає побоювання, що залиття квартири буде продовжуватись. Жити в постійному напруженому стані, дискомфорті, та переживаннях відображається на стані здоров`я. Порушення звичайного життєвого ритму та понесення незапланованих витрат через залиття квартири позивач зазнав душевних страждань. Враховуючи душевні страждання власника майна спричинені залиттям його квартири, засад співмірності, розумності та справедливості, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на його користь 5000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди. За правилами ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача сума сплаченого судового збору, а також у сума за проведення експертного дослідження у розмірі 1681,00 грн.

Outcome: approved