Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-29 00:00:00

У липні 2019 року до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 29.04.2014 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] . Від шлюбу мають неповнолітню дитину - [PERSON] , 2014 року народження. Разом з тим, позивач вказує, що спільне життя з відповідачем у них фактично припинено, спільне господарство не ведеться. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе. Ухвалою від 19.07.2019 року було відкрито провадження в цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва від 23.09.2019 року закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд справи по суті в судове засідання на 30.10.2019 о 08:50 хв. Позивач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Разом з тим, в позовних вимогах просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, а справу розглядати у її відсутність, заперечень проти заочного розгляду справи в заяві вказано не було. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не сповістив. Разом з тим, відповідно до положень ч. ч. 1, 2 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що сторона позивача щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно з ч. 2 ст. 104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Так, згідно зі ст. 112 Сімейного кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Як вбачається з матеріалів справи, сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 29.04.2014 року, що підтверджується копією Свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 9). Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про народження Серії [NUMBER] (а.с. 6). При цьому, встановлено, що сторони по справі не підтримують сімейно-шлюбних відносин та припинили вести спільне господарство. З огляду на зазначене, суд прийшов до висновку, що сім`я сторін розпалась і подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам, а тому позов підлягає задоволенню. Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідач не виявила бажання змінювати прізвища після розірвання шлюбу. Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 768,4 грн. Враховуючи наведене та

Outcome: approved