Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-04 00:00:00

У липні 2019 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та визначення порядку участі у їх вихованні. В обґрунтування позову зазначає, що з 10.08.2012 року по 06.10.2017 року перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , від якого у них народилися діти [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 03.05.2019 року стягнуто з нього аліменти на користь [PERSON] на утримання доньок у розмірі 5 000 грн. на кожну дитину щомісячно, які він справно сплачує. На момент ухвалення вказаного рішення він з [PERSON] проживали разом, до визнання ним позовних вимог про стягнення аліментів, у них була усна домовленість про те, що [PERSON] не буде перешкоджати йому в спілкуванні з дітьми та його участі у вихованні та їх розвитку в разі погіршення між ними стосунків та окремого проживання. Оскільки [PERSON] після початку їх окремого проживання створює перешкоди у спілкуванні з дітьми, обмежує його в зустрічах з ними, з нею не вдається погодити умови його участі у вихованні дітей добровільно, [PERSON] , уточнивши позовну заяву, просить суд визначити йому порядок спілкування та участі у вихованні дітей [PERSON] та [PERSON] [PERSON], встановивши наступний графік побачень, а саме: кожні вівторок та четвер місяця з 19 год. 00 хв., кожної першої і третьої п`ятниці місяця з 13 год. 00 хв. до неділі 18 год. 00 хв., кожного 26 травня непарного року з 17 год. 00 хв. до 09 год. 00 хв. наступного дня для святкування народження [PERSON] , починаючи з 2020 року, кожного 22 грудня непарного року з 17 год. 00 хв. до 09 год. 00 хв. наступного дня для святкування дня народження [PERSON], починаючи з 2019 року, кожного 16 лютого з 17 год. 00 хв. до 21 год. 00 хв. для святкування дня народження хрещеної, кожного 30 березня з 17 год. 00 хв. до 21 год. 00 хв. для святкування дня народження бабусі, кожного [INFO] з 17 год. 00 хв. до 21 год. 00 хв. для святкування дня народження дяді [PERSON] ( брата батька), кожного [INFO] з 17 год. 00 хв. до 09 год. 00 хв. наступного дня для святкування дня народження батька, кожного [INFO] з 17 год. 00 хв. до 21 год. 00 хв. для святкування дня народження дідуся, у літній період з 1 липня по 31 липня кожного року, в зимній період - 7 днів в грудні кожного парного року з 24 грудня по 31 грудня включно та 7 днів в січні непарного року - з 1 січня по 7 січня включно, три дні кожного року під час весняних та осінніх канікул, починаючи з третього по п`ятий день канікул включно, в перших три дні «травневих свят» в Україні, визначених КМУ. Всі зустрічі мають відбуватися в його присутності без присутності [PERSON] у попередньо обумовлених між сторонами місцях виключно в інтересах із дотриманням усіх прав дитини. У визначений день зустрічі він має право самостійно забирати дітей з місця їх проживання або перебування, повернення дітей має відбуватись за адресою їхнього проживання з [PERSON] , яка зобов`язана не пізніше як за добу до його зустрічі з дітьми надати точну інформацію щодо фактичного місця перебування дітей в день його зустрічі з дітьми. У поданому відзиві на позовну заяву, відповідачка просила відмовити у задоволенні позовних вимог, вважаючи за можливе призначення побачень з батьком 2 рази в місяць по 2 години у присутності матері та дитячого психолога в денний час по вихідним з урахуванням бажання дітей, їх самопочуття та погодних умов. [PERSON] та його представник у судовому засіданні позов просили задовольнити частково, з урахуванням висновку Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві держаної адміністрації про визначення способів участі у вихованні дітей. [PERSON] та її представник просили відмовити у позові в повному обсязі, посилаючись на неможливість визначення побачень позивача з дітьми у запропонований ним чи службою спосіб. Представник Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації просила постановити рішення з урахуванням наданого висновку. Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників (ч. 1 ст. 82 ЦПК України). Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 2 ст. 82 ЦПК України). Судом установлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі від якого вони мають двох малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 06.10.2017 року шлюб між ними розірваний (а.с. 9). Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 03.05.2019 року стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітніх дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] [PERSON], [INFO] , у розмірі 5 000 грн. щомісячно на кожну дитину, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку з подальшою індексацією, починаючи з 23.08.2018 року і до досягнення дітьми повноліття. (а.с. 10). Заборгованості по сплаті аліментів [PERSON] не має, що сторонами не заперечується. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 10.09.2002 року квартира [ADDRESS] , належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та членам її сім`ї: [PERSON] , [PERSON] в рівних частках (а.с. 7). Згідно довідки про склад сім`ї та розмір платежів за житлово-комунальні послуги, в квартирі [ADDRESS] зареєстровані та проживають [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с. 8). Зі змісту заяви [PERSON] , поданої начальнику Оболонського УП ГУ НП у м. Києві Бикову В.В., останній знаходиться з дітьми тальки тому, що діти самі цього бажають, поведінка [PERSON] націлена на те, щоб оточуючи сприймали його як поганого батька, в його питаннях стосовно дітей не відповідає, маніпулює дітьми, просив взяти до уваги той факт, що коли бачить дітей, то вони завжди в синяках (а.с. 13). Згідно інформаційної довідки про психологічно-діагностичні консультації з [PERSON] , [INFO] , психологом [PERSON] рекомендовано: [PERSON] пройти курс психологічної реабілітації для усунення наслідків стресу, спричинених сімейною ситуацією, уникати сильних стресів, агресивної поведінки з боку дорослих, рекомендовано подальше проживання з матір`ю [PERSON] , враховуючи наведену інформацію зі слів матері (а.с. 43-46). Аналогічна інформаційна довідка про психологічно-діагностичні консультації надана психологом [PERSON] по відношенню до дитини [PERSON] , [INFO] (а.с. 47-51). За результатамиі звернення [PERSON] до психолога стосовно дитей [PERSON] [PERSON] та [PERSON] з приводу актуального психологічного стану, 16.10.2019 року психологом надано рекомендації щодо їх дообстеження на предмет емоційного стану в сімейній системі, в тому числі в ситуації розлучення, супровід матері в дитячо-батьківських стосунках (в тому числі в разі розлучення), консультація невропатолога (а.с. 62-66). Відповідно до змісту актів та висновків оцінки потреб сім`ї/особи, складеними фахівцями ОРЦСССДМ за місцем проживання [PERSON] та її дітей [PERSON] , [PERSON] - квартира [ADDRESS] та її стан придатні для проживання дітей, середовище безпечне для дітей, але потребує постійного моніторингу (а.с. 71-73, 76-78). Як вбачається зі змісту висновку оцінки потреб сім`ї, складеного у відношенні дитини [PERSON] основними чинниками, що спричиняють складні життєві обставини є через розбіжності в поглядах колишнього подружжя, в результаті чого виникають конфлікти, які негативно впливають на емоційний стан дітей та нормальне функціонування сім`ї (одна з причин розлучення), основною ознакою складних життєвих обставин є агресивна поведінка батька в присутності дітей, наслідком якої є тривога та страх у дітей батька (зі слів матері); стан задоволення потреб дитини задовільний, потреби дитини задовольняються у повному обсязі, дитина забезпечена усім необхідним; батько здатний забезпечувати потреби дітей, регулярно виплачує аліменти, має бажання брати участь у вихованні дітей; вплив факторів сім`ї та середовища негативний, напружені відносини між колишнім подружжям негативно впливають на емоційний стан дітей через агресивну поведінку батька (зі слів матері); рекомендовано звернутися до міського центру дитини по [ADDRESS] (а.с. 74-75). Аналогічним є висновок оцінки потреб сім`ї, складений по відношенню до дитини [PERSON] , [INFO] (а.с. 79-80). Згідно акту про результати соціального візиту № 137 від 25.09.2019 року, на момент візиту квартири [ADDRESS] , перебувала матір [PERSON] , дитина знаходилася у дошкільному закладі. Умови проживання добрі, створені всі умови, дитини забезпечена всім необхідним. [PERSON] та її колишній чоловік [PERSON] мають конфлікти, подружжя розлучене. В сім`ї часто виникають сварки, чоловік зі слів громадянки вчиняє фізичне та психологічне насилля. Свідками конфліктних ситуацій та сварок є малолітні діти, які страждають внаслідок цього. Зі слів матері діти налякані, бояться батька. Рекомендовано консультація з психологом центру чи допомога медіаторів для налагодження емоційного стану в сім`ї (а.с. 81). Як вбачається з інформації щодо проведення роботи психолога з [PERSON] , надану Центром соціальних служб для сімї, дітей та молоді від 04.11.2019 року, [PERSON] в період з 01.10.2019 року по 29.10.2019 року проведено сім психологічних консультацій на базі центру. Клієнт завжди був пунктуальним, відповідальним та зацікавленим в роботі з психологом. Під час проведення консультацій був уважним та зосередженим, сумлінно відносився до рекомендацій спеціаліста. На даний момент клієнт консультації відвідує та продовжує роботу над своїм особистісним зростанням (а.с. 113). Зі змісту відповіді Міського центру дитини на звернення [PERSON] повідомлено про те, що 15.10.2019 року [PERSON] повідомила через додаток Viber про свою відмову від участі у процесі медіації, оскільки дізналася про звернення [PERSON] до суду з позовом, а відтак вона не бачить сенсу домовлятися з останнім мирним шляхом. Враховуючи принцип добровільності участі сторін та відмову [PERSON] продовжувати медіацію, процес наразі припинено (а.с. 113). Згідно довідки КМНКЛ «Соціотерапія» від 11.11.2019 року, [PERSON] , 1988 року народження, який проживає за адресою: [ADDRESS] , за даними облікової документації під наркологічним диспансерно-динамічним наглядом не перебуває (а.с. 115). Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 16.09.2019 року, залишене без змін постановою Київського апеляційного суду від 04.12.2019 року, у задоволенні вимог заяви [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] , заінтересовані особи [PERSON] , служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації про видачу обмежувального припису відмовлено (а.с. 156-158). Цим судовим рішенням установлені та відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України не підлягають доказуванню те, що [PERSON] не є кривдником щодо своїх малолітніх дітей та заявника ( [PERSON] ) жодного насильства він не вчиняв та не створював ризики для шкоди їх здоров`я. Відповідно до акту обстеження житлово-побутових умов від 04.12.2019 року, під час обстеження квартири [ADDRESS] , в квартирі заносився батько дітей [PERSON] , який повідомив, що здає квартиру в оренду, а сам проживає у Толочківському районі, проте у будь-який момент може сюди повернутися. Квартира охайна, чиста, об лаштована необхідними меблями та побутовою технікою. Для виховання та розвитку дитини створені належні умови для всебічного розвитку, навчання, проживання та виховання дітей (а.с. 171). 11.06.2019 року [PERSON] зверталась до Служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації із проханням допомогти встановити порядок побачень батька з дітьми, враховуючи та беручи до уваги стать, вік та прив`язаність дітей до матері (а.с. 177-181). Згідно довідки КНП «Київський міський психоневрологічний диспансер № 3» від 27.02.2020 року [PERSON] на обліку у лікаря-психіатра не перебуває (а.с. 190).\\ Як вбачається зі змісту висновку Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 09.12.2019 року № 104-11271 про визначення способів участі [PERSON] у вихованні малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] [PERSON], [INFO] , рекомендовано батькам дітей відмежувати свої минулі особисті відносини в якості колишніх чоловіка та дружини від відносин теперішніх в якості батьків дитини, не налаштовувати дітей проти одного з батьків, не давати негативні оцінки один одному при дітях, так як їх рояль як батьків для дітей є однаково важливою; батькам дітей вирішити конфлікти, що стосується батьківства, зокрема графіку зустрічей із дітьми батька, на залучаючи до цього процесу дітей, за необхідності - скористатися послугою сімейної медіації з метою налагодження конструктивної комунікації в питаннях батьківства; батькові при спілкуванні з дітьми не тиснути на них, чути їх позицію, враховувати бажання, налагоджувати своє спілкування поступово, на перших етапах важлива присутність матері при таких зустрічах та її підтримка; матері не перешкоджати спілкуванню дітей з батьком, сприяти налагодженню його спілкуванню з дітьми, адже на її позицію діти орієнтуються, вона є абсолютним авторитетом для них; батькам не залучати дітей у конфлікт дорослих, не обговорювати при них конфлікті питання, а тим більше не сваритися при дітей (а.с. 116-126). Цим висновком рекомендовано визначити способи участі [PERSON] у вихованні малолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , у такому порядку: щовівторка та щочетверга з 17:00 до 19:00; у першу та третю суботу і другу та четверту неділю з 10:00 до 19:00; дні народження дітей проводити разом, а також рекомендовано матері дітей не чинити перешкод у спілкуванні з батька з дітьми. З рекомендованим органом опіки і піклування порядком участі [PERSON] у спілкуванні з дітьми [PERSON] не погоджується та його не виконує, що сторонами не заперечується. Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20.11.1959 року, у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості; малолітня дитина не повинна, крім тих випадків, коли є виняткові обставини, бути розлучена зі своєю матір`ю. У силу ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року (ратифікована Україною 27.02.1991 року, дата набуття чинності для України 27.09.1991 року) в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Дотримуючись рівноваги між інтересами дитини та рівними правами батьків щодо спілкування з дитиною, особлива увага має бути приділена найважливішим інтересам дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (Рішення Європейського суду з прав людини від 07.12.2006 р. року по справі «Хант проти України»). Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. Відповідно до ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Відповідно до ст. 141 СК України мати,батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебувають вони у шлюбі між собою. Статтею 153 СК України передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли це право обмежене законом. Дитина, яка розлучена з одним із батьків чи обома батьками, має право регулярно підтримувати особисті стосунки й прямі контакти з обома батьками, крім випадків, коли це суперечить найвищим інтересам дитини. Згідно приписів ст. 157, ч. 1, ч. 2, ч. 3 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Статтею 158 СК України передбачено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини. Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема, якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи (ч.ч. 1, 2 ст. 159 СК України). Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 19 СК України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Разом з тим орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Відповідно до ст. 150 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної освіти, готувати її до самостійного життя. Отже, обов`язки щодо забезпечення розвитку дитини покладаються на обох батьків, кожен з батьків зобов`язаний приймати участь у вихованні дитини не епізодично, а постійно, характер таких зустрічей не повинен носити формальний характер, а між батьками та дитиною повинен існувати систематичний контакт, при цьому слід дотримуватися розумного балансу на участь обох батьків у вихованні дитини. Таким чином під час розгляду справи установлено, що після розлучення сторін у них склались неприязні стосунки, їх малолітні доньки проживають з відповідачкою, яка створює перешкоди у їх спілкуванні з батьком, рішення органу опіки та піклування щодо визначених часів спілкування позивача з доньками не виконує. При цьому суд критично ставиться до висновків психолога [PERSON] , викладених у інформаційних довідках, оскільки складались вони лише зі слів відповідачки та на її замовлення, а тому викликають сумнів у їх об`єктивності. Крім того, судом не можуть бути прийняті показання [PERSON] щодо неправомірної поведінки [PERSON] по відношенню до неї та їх малолітніх дітей, оскільки ці твердження суперечать дослідженим по справі доказам у їх сукупності, в тому числі були спростовані під час розгляду судом справи за її заявою про видачу обмежувального припису й відповідно повторному доказуванню ці обставини не підлягають. Таким чином під час розгляду справи судом не установлено протиправних дій батька стосовно своїх дітей чи відповідачки, або його негативного впливу на їх фізичний та психоемоційний стан. Враховуючи висновок органу опіки та піклування, а також складні стосунки між позивачем та відповідачкою, з метою забезпечення прав та інтересів дітей, суд вважає можливим визначити порядок спілкування батька (який має уникати створення конфліктних ситуацій та дотримуватись режиму дітей, не допускати протиправних дій та негативних розмов) з доньками без присутності відповідачки, оскільки за її участю таки зустрічі будуть неможливі, наступним чином: щовівторка та щочетверга дотримуючись режиму навчання, харчування, розвитку та відпочинку дітей у період часу з 17:00 до 19:00 години з обов`язковим інформуванням [PERSON] про місце і час зустрічі; у першу та третю суботу і другу та четверту неділю дотримуючись режиму навчання, харчування, розвитку та відпочинку дітей у період часу з 10:00 до 19:00 з обов`язковим інформуванням [PERSON] про місце і час зустрічі, а у разі відміни зустрічі з ініціативи [PERSON] із збереженням права [PERSON] на таку зустріч з дітьми із дотриманням визначеного порядку наступної суботи чи неділі після зустрічі, що не відбулась; у інші дні, в тому числі святкові, вихідні дні чи дні родинних свят дотримуючись режиму навчання, харчування, розвитку та відпочинку дітей, не менше двох годин у період часу з 10:00 до 19:00, за попередньою згодою дітей та обов`язковим попередженням не менше ніж за три дні [PERSON] , а також її обов`язковим інформуванням про місце і час зустрічі. За таких обставин позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню. Оскільки позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати у вигляді судового збору підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial