Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-15 00:00:00

У квітні 2019 року [PERSON] звернулась в суд з зазначеним позовом до [PERSON] , третя особа Солом`янська районна в м. Києві державна адміністрація Служба у справах дітей та сім`ї про встановлення порядку побачень та спілкування. Свої вимоги мотивує тим, що у її доньки [PERSON] та [PERSON] народилось двоє дітей - [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . [PERSON] розірвала шлюб з [PERSON] у 2007 році. З народження онуків та до квітня 2018 року вона разом зі своїм чоловіком допомагали [PERSON] їх виховувати. У квітні 2018 року відповідач почала чинити перешкоди у спілкуванні з онуками. Вона забороняє приходити до місця їх проживання, розмовляти з ними особисто та засобами зв`язку, забирати зі школи. Просила суд ухвалити рішення, яким визначити спосіб її участі у вихованні та спілкуванні з онуками [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зокрема: - щонеділі з вечора п`ятниці до обіду в неділю та 2-3 дні на канікулах із проживанням у квартирі [ADDRESS] ; - 30-40 днів на літніх канікулах із проживанням на дачі в с. Бобриця Києво-Святошинського району Київської області; - проводити сумісний відпочинок при поїздках до санаторіїв; - проводити час на природі; - побачення в дні народження [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по 2-3 години, а також протягом двох годин у свята - Новий Рік, Різдво, Великдень; - зустрічати та проважати онуків до закладів освіти; - відвідувати дитячі свята та заклади культури; - спілкуватись з онуками засобами телефонного, поштового, електронного та іншого зв`язку, відвідувати їх в закладах освіти та брати участь в виховному процесі. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 13 травня 2019 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 22 травня 2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 02 вересня 2019 року підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 02 вересня 2019 року вирішено питання про витребування доказів у справі. У судовому засіданні позивач підтримала заявлений позов та просила його задовольнити. Підтримала викладене у відповіді на відзив на позовну заяву та письмових поясненнях на заперечення. Пояснила суду, що вона має бажання поновити своє спілкування з онуками, а не позбавити відповідача прав на дітей. Всі її прохання щодо спілкування з онуками відповідач ігнорує, на телефонні дзвінки не відповідає, зустрічей уникає. Заперечує проти доводів відповідача щодо сварки у квітні 2018 року та зазначає, що саме відповідач накинулась на неї з кулаками на очах у дітей. Також, заперечує проти висновку психолога, оскільки центр немає посилання на наявність необхідних ліцензій МОЗ України для надання медичної допомоги, у документі не зазначено про наявність у лікаря та самого центру належних дозволів для роботи психолога з дітьми. Тому, висновок не є належним доказом у справі. Відповідач та її представник у судовому засіданні заперечували проти задоволення позову. Підтримали викладене у відзиві на позовну заяву та запереченнях. Пояснили, що відповідач виховує дітей разом з цивільним чоловіком [PERSON] вона намагалась дотримуватись гарних стосунків зі своєю матір`ю. разом з тим, позивач відмовлялась дотримуватись її рекомендацій стосовно дітей, коли вони знаходились у неї. В цей час у них був порушений режим дня та харчування, шкільні завдання не виконувалися. Позивач не дотримувалася рекомендацій лікаря щодо лікування дітей. [PERSON] намагалася впливати на психологічний стан дітей, негативно про неї відзиваючись. У квітні 2018 року діти перебували у бабусі. Вона заздалегідь зателефонувала позивачу та повідомила, що їде забирати дітей. Проте, коли вона приїхала, позивач дітей з квартири не випустила, на телефонний дзвінок повідомила, що не віддасть їх. Вона піднялась до квартири забрати дітей та позивач почала її бити на очах у дітей, які плакали та просили бабусі відпустити їх разом з мамою. Вона звернулась до психологічного центру «Відновлення» щодо проведення комплексного психологічного аналізу малолітніх дітей. Психологом зроблений висновок про те, що актуальної потреби і бажання спілкуватися та бачитися з бабусею у дітей немає. Всі події, конфлікт матері з бабусею, ситуація примусу по відношенню до дітей з боку бабусі, викликають у дітей обурення, нерозуміння, напруження та стрес. Представник третьої особи - Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації орган опіки та піклування у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 103). Представник третьої особи подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутність, зазначила, що позовні вимоги підтримує частково та надала висновок Органу опіки та піклування. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, покази свідків, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] [PERSON] має двох дітей - [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Відповідно до ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Позивач у судовому засіданні зазначила, що відповідачем створюються їй перешкоди в спілкуванні з онуками, вона позбавлена можливості брати участь у їх вихованні, обмежена у побаченнях з ними. Пояснила суду, що вона має бажання поновити своє спілкування з онуками, а не позбавити відповідача прав на дітей. Відповідач у судовому засіданні зазначила, що вона прийняла рішення обмежити спілкування дітей з бабусею через стресові ситуації. Сторона позивача посилається на покази свідка. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що він є чоловіком позивача. Відповідача знає як доньку позивача приблизно з 2006 року. Онука він виховував фактично до року та сім місяців, оскільки відповідач мала працювати. Крім того, з ними проживала онучка [PERSON] з дитинства. Одного разу між його дружиною та її донькою виник конфлікт, після чого відповідач забрала дітей та більше не привозила. Конфлікт чув через двері квартири. Відповідач забороняє дітям спілкуватись з позивачем, погрожуючи їй. Такого висновку він дійшов, виходячи з поведінки дітей. За таких обставин, у позивача немає можливості спілкуватись з онуками. Сторона відповідача посилається на покази свідків. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що він є цивільним чоловіком відповідача, спільно проживають з вересня 2016 року. Позивача знає приблизно з цього ж часу. Спочатку спілкування з матір`ю дружини було нормальним, проте приблизно півтора роки тому почались конфлікти. Бабуся почала не віддавати дітей, настроювати їх проти матері. Позивач за останні півтора роки не приходила до дітей. Діти самі не хочуть до бабусі через конфлікті ситуації. Коли він зустрічався з позивачем, остання постійно говорить про відповідача з негативом, проте йому не відомо чому. Останнім часом бабуся та дідусь майже їм не телефонували. Свідок [PERSON] у суді показав, що він знайомий з відповідачем, оскільки остання звернулась до центру з метою проведення психологічної експертизи, де він працює психологом. З обома дітьми він спілкувався у присутності їх матері, провів три зустрічі по 45 хвилин. Мати у такому випадку сидить збоку та вона втручалась у розмову психолога. Дітям відомо про наявність конфлікту між мамою та бабусею. Конфлікт їх засмучує. Особливого бажання спілкуватись з бабусею у дітей не було, але фактично це через конфлікт, від якого діти намагались абстрагуватись. З наданого відповідачем висновку спеціаліста Психологічного центру «Восстановление» від 29 липня 2019 року вбачається, що в даний період у дітей немає бажання і потреби спілкуватись з бабусею. Навпаки, всі події, конфлікт матері з бабусею, ситуації примусу по відношенню до дітей, з боку бабусі, викликають у дітей обурення, нерозуміння, напруження та стрес. Небажання спілкуватися з бабусею та включати її до сімейних стосунків. Фігура бабусі є фруструючою для обох дітей. По відношенню до матері у дітей спостерігається виключно позитивне ставлення. З нею діти із задоволенням проводять свій вільний час, подорожують та займаються іншими звичайними сімейними справами. Це підтверджується самими дітьми та всіма проведеними методиками (а.с. 60-62). Позивачем на спростування надано відповідачем висновку поданий суду висновок № 203 від 09 жовтня 2019 року психологічного обстеження Міського центру дитини Виконавчого органу КМР (КМДА) Служба у справах дітей та сім`ї (а.с. 128-131). З цього висновку вбачається, що враховуючи вікові особливості та потреби [PERSON] та [PERSON] , позитивне сприйняття сім`ї та невизначеність у відношенні дітей до бабусі та дідуся, через тривалий конфлікт між дорослими та їх різну позицію рекомендовано: - для стабілізації емоційного стану дітей матері, [PERSON] , та бабусі, [PERSON] , налагодити конструктивну комунікацію між собою за допомогою сімейної медіації з метою досягнення домовленостей щодо питань навчання та виховання дітей; - не залучати дітей до конфлікту дорослих між собою, оскільки це може негативно впливати на їх емоційний та фізичний стан; - для об`єктивності визначення типу прив`язаності неповнолітніх до дідуся та бабусі, необхідно провести психологічне обстеження дітей без присутності матері та організувати спільну зустріч дітей з бабусею. [PERSON] 09 грудня 2019 року звернулась до Міського центру дитини з заявою про проведення сімейної медіації (а.с. 140). З відповіді Міського центру дитини від 28 грудня 2019 року вбачається, що медіатор центру зв`язалася телефоном з [PERSON] , яка відмовилась від участі в процесі медіації, мотивуючи це тим, що можливість дійти з [PERSON] згоди вичерпано з моменту її звернення за вирішенням питання спілкування з онуками до суду (а.с. 141). Відповідач на підтвердження своїх доводів посилається на письмові докази. Відповідно до характеристики [PERSON] вбачається, що останній навчається в 7-А класі ліцею № 142 м. Києва, мати приділяє увагу вихованню сина (а.с. 52). З характеристики [PERSON] вбачається, що вона є ученицею 1-Г класу спеціалізованої школи І ступеня № 324 м. Києва. Мати співпрацює зі школою, приділяє багато уваги вихованню і навчанню доньки, активно спілкується з вчителем. Цікавиться успіхами дитини, дотримується всіх порад класовода, відвідує батьківські комунікації. Своєчасно приводить в школу і забирає дитину зі школи (а.с. 53). Згідно з характеристикою [PERSON] та [PERSON] від репетитора англійської мови [PERSON] кожен з дітей має свою окрему кімнату повністю обладнану для зручного перебування та навчання, в кімнатах завжди придбано та охайно. Мама повністю забезпечує необхідними навчальними матеріалами. Мама завжди цікавиться як пройшло заняття та чи потрібна якась допомога з її боку (а.с. 57). Відповідно до характеристики [PERSON] з ГО «Центр сучасного розвитку дитини «Атлантида» від 17 липня 2019 року № 7/03 за успіхами дитини дуже активно слідкує сім`я: мати, батько та старший брат. Відвідують всі відкриті уроки та виступи [PERSON] . Мати відвідує батьківські збори. Дитина завжди забезпечена всім необхідним для занять та виступів (а.с. 58). З характеристики [PERSON] з Федерації Таеквон-До (ІТФ) м. Києва СК «Спарта» вбачається, що останнім займається мати, бере активну участь в його спортивному житті та клубу в цілому. Присутня на всіх зборах клубу. Підтримує сина на змаганнях. Фінансує всі поїздки на змагання, збори і оздоровлення, під час канікул в складі команди (а.с. 59). Відповідно до ст. 171 СК України дитина має право на те, щоб бути вислуханою батьками, іншими членами сім`ї, посадовими особами з питань, що стосуються її особисто, а також питань сім`ї. Дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання, місця проживання, у тому числі при вирішенні спору про позбавлення батьківських прав, поновлення батьківських прав, а також спору щодо управління її майном. У судовому засіданні був вислуханий син відповідача - [PERSON] , який зазначив, що не дуже хоче бачитись з бабусею, проте раніше такого не було. З дідусем бачитись в принципі не проти. Бабуся на його спортивні виступи не приїжджає. Коли вони з сестрою знаходились у неї вдома, бабуся з ними майже не гуляла на вулиці. Частиною 3 ст. 171 СК України передбачено, що суд має право постановити рішення всупереч думці дитини, якщо цього вимагають її інтереси. Оцінивши надані сторонами пояснення, суд приходить до висновку, що між сторонами виникають суперечності, пов`язані з участю бабусі в вихованні онуків, та вона має перешкоди в спілкуванні з ними. Мати дітей самостійно прийняла рішення про обмеження в спілкуванні бабусі з онуками. У такому випадку вимога позивача про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дітей ґрунтується на законі. З наданого суду висновку органу опіки та піклування Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації від 04 березня 2020 року № 108-2477 вбачається, що орган опіки та піклування вважає за доцільне встановити зустрічі [PERSON] з малолітніми [PERSON] , 2006 року народження, та [PERSON] , 2011 року народження, а саме, кожної першої та третьої неділі місяця з 10 години 00 хвилин до 15 години 00 хвилин; три тижні влітку для сумісного відпочинку та оздоровлення дітей за попередньою домовленістю з матір`ю дітей (а.с. 148-150). Суд вважає, що зазначений висновок не містить заборони на побачення бабусі з онуками. Висновок зроблений відповідним держаним органом з урахуванням інтересів дітей та на підставі вивчення обставин взаємовідносин сторін. Позивач просить суд визначити такий графік побачень з дітьми: - щонеділі з вечора п`ятниці до обіду в неділю та 2-3 дні на канікулах із проживанням у квартирі [ADDRESS] ; - 30-40 днів на літніх канікулах із проживанням на дачі в с. Бобриця Києво-Святошинського району Київської області; - проводити сумісний відпочинок при поїздках до санаторіїв; - проводити час на природі; - побачення в дні народження [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по 2-3 години, а також протягом двох годин у свята - Новий Рік, Різдво, Великдень; - зустрічати та проважати онуків до закладів освіти; - відвідувати дитячі свята та заклади культури; - спілкуватись з онуками засобами телефонного, поштового, електронного та іншого зв`язку, відвідувати їх в закладах освіти та брати участь в виховному процесі. Разом з тим, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси всіх осіб та має брати до уваги інтереси не тільки позивача, але й відповідача та інтереси дітей. Також судом враховуються висновки органу опіки та піклування та психологів. Вирішуючи питання про способи участі бабусі у житті онуків, враховуючи необхідність поступового відновлення їх відносин, суд вважає, що участь позивача у вихованні дітей має відбуватись кожної першої та третьої неділі місяця з 11 години до 13 години в присутності матері дитини. Позивач має право на участь у вихованні онуків і в інший час, проте її відвідування в такому випадку мають відбуватись за попередньою домовленістю з матір`ю дітей та за її згодою. З огляду на наведене, позов підлягає частковому задоволенню. З урахуванням часткового задоволення позову, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 768 гривень 40 копійок.

Outcome: partial