Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-06 00:00:00

У липні 2015 року позивачі звернулися до суду з позовною заявою в якій просили стягнути солідарно з відповідачів на користь [PERSON] майнову шкоду в розмірі 49407 грн. 76 коп.. в рахунок відшкодування моральної шкоди 2\~000 грн. на користь [PERSON] майнову шкоду у розмірі 16\~790 грн.78 коп. та моральну шкоду у розмірі 8\~000 грн., а також судові витрати по справі. В обґрунтування позову вказали, що [PERSON] на підставі договору дарування домоволодіння від 24.04.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстрованого в реєстрі за № 3360, є власником квартири [ADDRESS], яка складає 6/100 даного домоволодіння. За період з 2008 2010 роки ними було здійснено капітальний ремонт в належній [PERSON] квартирі. В даній квартирі він проживає разом з дружиною [PERSON] і ведуть спільне господарство та бюджет. В квартирі № 6 по сусідству з ними. Під одним дахом, проживають сусіди відповідачі по справі. В ранці 05.10.2013 року близько 03 год. в квартирі № 6 сталася пожежа, внаслідок чого належна йому квартира та спільне з дружиною майно було знищено та зіпсовано і тому потребує ремонту та відновленню. Згідно акту про пожежу від 05.10.2013 року, складеного комісією працівників пожежної та рятувальної частини № 5 ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, пожежа виникла в квартирі № 6 за адресою: м. Дніпропетровськ, провулок Калініна, власниками якої є відповідачі. Причиною пожежі є коротке замикання електричної мережі в квартирі № 6. Відповідно до акту огляду від 07.10.2013 року, пожежею та діями по гасінню цієї пожежі, повністю знищено дах з металу та пошкодженню перекриття над квартирою № 5 на площі 54,9 кв.м., потребують ремонту стіни, оздоблення стін, пластикова та гіпсокартонова стеля, підлога, які залиті водою, шпалери відклеїлися, лінолеум видутий, деформована основа підлоги з ДВП, двері та меблі набухли від води. Згідно звіту про незалежну оцінку вартості матеріальних збитків, ринкова вартість матеріальних збитків, що включає вартість матеріалів та ремонтно-відновлювальних робіт, з урахуванням фізичного зносу складає 37\~257 грн. 84 коп. Крім цього,було зіпсовано належне їм майно: літні речі, що знаходилися на горищі, вартістю 8\~000 грн.; будівельні матеріали, що знаходилися на горищі, вартістю 3\~000 грн.; покривало махрове, вартістю 280 грн.; літне взуття,вартістю 5\~000 грн.; весільна сукня і весільні прикраси, що знаходилося на горищі, вартістю 2\~500 грн.; постільна білизна, вартістю 300 грн.; пальто жіноче драпове, вартістю 1\~800 грн. колонки «Ямаха», вартістю 3\~000 грн.; ресивер «Ямаха», вартістю 2000 грн.; килимова доріжка, вартістю 600 грн.; килим, вартістю 1400 грн. Крім того, вони понесли витрати на заправку автомобіля бензином та оплату стоянки автомобіля на період попереднього полагодження даху, бо у звязку з неможливістю проживання у своїй квартирі вони деякий час мешкали у родичів. Сплата за стоянку здійснена за 16 діб в жовтні 2013 року по 15 грн. за добу. Бензин коштував 400 грн. З метою усунення наслідків пожежі вони понесли витрати в розмірі 79 грн. 84 коп. на закупку чистячи і миючих засобів для прибирання квартири. Також, [PERSON] понесла витрати на медичні аналізи в сумі 47грн. при госпіталізації, а також на придбання медикаментів в період лікування в розмірі 265 грн. 15 коп. та 28 грн. 71 коп., оскільки на час пожежі вона була вагітна. Таким чином, загальна сума матеріальної шкоди, завданої [PERSON] внаслідок пожежі 05.10.2013 року складає 49407 грн. 76 коп., а саме: вартість ремонтно-відновлювальних робіт та матеріалів 37257 грн. 84 коп.; ? вартість пошкодженого та знищеного спільного майна подружжя та витрат спільного сімейного бюджету понесених внаслідок пожежі 12149 грн. 92 коп. Загальна сума матеріальної шкоди [PERSON] складає 16\~790 грн. 78 коп.,а саме: вартість знищеного та пошкодженого майна, що їй належить 4300 грн. 00 коп.; вартість ліків, медикаментів та аналізів 340 грн. 00 коп.; ? вартості пошкодженого та знищеного спільного майна подружжя та витрат спільного сімейного бюджету понесених внаслідок пожежі 12149 грн. 92 коп. Також, внаслідок пожежі, яка сталася з вини та неправомірних дій та бездіяльності відповідачів їм було завдано моральну шкоду, яка полягала в тому, що вони позбавлені на даний час нормальних умов проживання, квартира втратила естетичний вигляд, встановився стійкий неприємний запах. Хвилювання та думки про те, як відновити квартиру, тримали їх у постійній нервовій та психологічній напрузі, що вплинуло на відносини в сімї та на роботі. Крім того, пожежа та її наслідки створили для них дискомфорт та нервове напруження, оскільки вони постійно відчувають в квартирі сморід, сирість та запах плесені, а ця квартира є їхнім єдиним житлом. Щоденні думки та спогади про наслідки психотравмуючої події, страх можливого повторення події, негативні переживання та спогади, насторога, тривога, емоційні та тілесні реакції при згадуванні; фіксованість уваги на проблемі одужання та психологічної реабілітації; переживання фізичних незручностей та психологічного дискомфорту, тимчасова відірваність від активного соціального життя, знижений та нестійкий настрій, порушення сну, неприємні сновидіння, емоційна напруга, нервозність, дратівливість, реакції замикання в собі. Особливо [PERSON] пережила значний емоційний стрес, оскільки вона на той час знаходилася на 15-му тижні вагітності і це була її перша вагітність. [PERSON] оцінює моральну шкоду у розмірі 2\~000 грн., а [PERSON] оцінює моральну шкоду у розмірі 8\~000 грн. У звязку з тим, що відповідачі добровільно ухиляються від відшкодування шкоди позивачі вимушені звернутися з даним позовом до суду. У судове засідання позивач [PERSON] та його представник [PERSON] не зявилися, але від представника позивача до суду надійшла заява з проханням розглянути справу у їх відсутності. Позовні вимоги [PERSON] підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечує. У судове засідання позивач [PERSON] не зявилася, але надала до суду заяву з проханням розглянути справу без її участі. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі та наполягає на їх задоволенні. Проти заочного розгляду справи не заперечує. У судове засідання відповідачі не зявилися, про час та місце слухання справи були повідомлені належним чином, причини неявки до суду не повідомили. Зі згоди позивачів суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що на підставі договору дарування 6/100 часток домоволодіння від 24.04.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського нотаріального округу та зареєстрованого в реєстрі за № 3360, [PERSON] належить 6/100 часток будинку № 16 по провулку Калініна у м. Дніпропетровську. КП «Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради 29.05.2008 року прийняло рішення про реєстрацію за [PERSON] права власності на 6/100 частин будинку № 16 по провулку Калініна у м. Дніпропетровську (а.с.18-19). Згідно інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек та Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна, [PERSON] та [PERSON] належить на праві приватної власності по 27/200 часток будинку № 16 по провулку Калініна у м. Дніпропетровську (а.с.25-39). 31 липня 2010 року Бабушкінським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON], про що, у книзі реєстрації шлюбів, було зроблено відповідний актовий запис № 411. Дружині після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу (а.с.20). 05.10.2013 року орієнтовно о 03 год. 35 хв. у квартирі № 6 житлового будинку № 16 по провулку Калініна у м. Дніпропетровську виникла пожежа. Комісією працівників пожежної та рятувальної частини № 5 ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області було складено акт про пожежу, відповідно до якої пожежу ліквідовано 05.10.2013 року о 06 год. 32 хв. Пожежею пошкоджено: домашнє майно в квартирі № 6, дах та перекриття над квартирою № 5 та № 6 на загальній площі 100 кв.м. Імовірна причина пожежі коротке замикання електричної проводки у квартирі № 6 (а.с.21). 24.10.2013 року було винесено постанову про закриття кримінального провадження у звязку з відсутністю складу кримінального правопорушення (а.с.24). Головою квартального комітету № 6 у складі комісії 07.10.2013 року було складено акт огляду, відповідно до якого пожежею та діями по гасінню цієї пожежі, повністю знищено дах з металу та пошкодженню перекриття над квартирою № 5 на площі 54,9 кв.м., потребують ремонту стіни, оздоблення стін, пластикова та гіпсокартонова стеля, підлога, які залиті водою, шпалери відклеїлися, лінолеум видутий, деформована основа підлоги з ДВП, двері та меблі набухли від води. Крім цього, було зазначено в акті огляду, що зіпсовано належне [PERSON] та [PERSON] майно: літні речі, що знаходилися на горищі, вартістю 8\~000 грн.; будівельні матеріали, що знаходилися на горищі, вартістю 3\~000 грн.; покривало махрове, вартістю 280 грн.; літне взуття,вартістю 5\~000 грн.; весільна сукня і весільні прикраси, що знаходилося на горищі, вартістю 2\~500 грн.; постільна білизна, вартістю 300 грн.; пальто жіноче драпове, вартістю 1\~800 грн. колонки «Ямаха», вартістю 3\~000 грн.; ресивер «Ямаха», вартістю 2000 грн.; килимова доріжка, вартістю 600 грн.; килим, вартістю 1400 грн.(а.с.22-23). Згідно звіту незалежної оцінки від 21.10.2013 року, відновлювальна вартість матеріальних збитків, спричинених майну [PERSON] внаслідок пожежі в квартирі № 6, розташованої за адресою: м. Дніпропетровськ, пер. Калініна, 16 складає 41718 грн. 00 коп. (а.с.25-27). Згідно ч. 4 ст. 2 Закону України «Про пожежну безпеку», забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників, а в жилих будинках приватного житлового фонду та інших спорудах, на дачах і садових ділянках - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму. Статтею 6 даного закону передбачено, що громадяни України, іноземні громадяни та особи без громадянства, які перебувають на території України, зобовязані: виконувати правила пожежної безпеки, забезпечувати будівлі, які їм належать на праві особистої власності, первинними засобами гасіння пожеж і протипожежним інвентарем, виховувати у дітей обережність у поводженні з вогнем; повідомляти пожежну охорону про виникнення пожежі та вживати заходів до її ліквідації, рятування людей і майна. Відповідно до п. 6 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України, обов'язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода). Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені\~ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Указана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов'язань. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. При цьому, в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов'язок довести\~наявність\~шкоди та її\~розмір, а також\~причинний зв'язок\~такої поведінки із заподіяною шкодою. Відповідач у свою чергу має довести\~правомірність своєї поведінки та відсутність вини. Згідно із\~ст. 151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пунктом 9 постанови № 6 Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди, передбачено, що при визначенні розміру відшкодування шкоди, заподіяної майну, незалежно від форм власності, слід враховувати, що відшкодування шкоди шляхом покладання на відповідальну за неї особи обовязку надати річ того ж роду і якості, виправити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування можливий. Коли відшкодування в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ. Також, згідно з п. 2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6, з наступними змінами та доповненнями, при розгляді позовів про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна майну особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Таким чином, суд приходить до висновку, що з відповідачів на користь позивача [PERSON] необхідно стягнути солідарно в рахунок відшкодування матеріальної шкоди спричиненої пожежею у розмірі 41\~718 грн. Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Що стосується вимоги позивачки [PERSON] стосовно стягнення з відповідачів майнової шкоди спричиненої пожежею у розмірі 16\~790 грн. 78 коп., то вона задоволенню не підлягає, оскільки позивачкою не обґрунтовано та не надано жодних достовірних доказів на підтвердження того, що дійсно пожежею були знищенні зазначені нею її речі, та доказів підтвердження розміру даної шкоди. Частиною 1 ст. 23 ЦК України, передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р., з подальшими змінами «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»,\~\~відповідно\~\~до\~\~ якого, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Враховуючи ступінь моральних страждань позивачів, їх тривалість і тяжкість, істотність вимушених змін у її життєвих\~\~стосунках,\~\~конкретні обставини по справі, суд вважає за необхідне стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача [PERSON] моральну шкоду у розмірі 1000 грн.\~та на користь позивачки [PERSON] моральну шкоду у розмірі 1000 грн.\~ Відповідно до ч. 3 ст. 88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Тому з відповідачів необхідно стягнути судовий збір за подачу майнових та немайнових вимог на користь позивача [PERSON] у розмірі 660 грн. 78 коп., на користь позивача [PERSON] у розмірі 243 грн. 60 коп. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial