Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-30 00:00:00

У квітні 2021 року [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. Зазначала, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Відповідачці належить квартира [ADDRESS] , розташована поверхом вище. 03.09.2020 року з вини [PERSON] сталося залиття належної позивачці квартири холодною водою. Відповідачка не визнає, що протікання води відбулося через неналежний технічний стан системи водопостачання у її квартирі та відмовляється відшкодувати завдану майнову та моральну шкоду. Відповідно до висновку судового експерта вартість ремонту належної позивачці квартири становить 39 628 грн 00 коп. Моральну шкоду, яка була завдана позивачу порушенням життєвого укладу її сім`ї, необхідністю проведення ремонту, [PERSON] визначила у 50 000 грн 00 коп. Окрім того, позивачка заявив про стягнення на її користь витрат на проведення експертного будівельно-технічного дослідження в сумі 1700 грн 00 коп. та судового збору в сумі 908 грн 00 коп. [PERSON] позов не визнала. Відповідачка суду пояснила, що у квартирі [ADDRESS] мешкав її дорослий син [PERSON] , який 30.08.2020 року поїхав на навчання до м. Харків. 03.09.2020 року приблизно о 7 год. 20 хвилин їй зателефонував голова ОССБ та повідомив про протікання води у квартиру, що розташована поверхом нижче. Її мати [PERSON] прибула на місце, виявила, що у квартирі відповідачки протікання немає, перекрила «на всякий випадок» вхідні вентилі водопостачання. Відповідачка припускала, що затоплення сталося з внутрішньобудинкової системи водопостачання, яку у належному стані має утримувати ОСББ. Заявлені до неї вимоги вважала безпідставними. Спрощене позовне провадження у справі було відкрито ухвалою судді від 13 травня 2021 року (а.с. 34). В судовому засіданні позивачка та її представник адвокат Басай М.М. позов підтримали у повному обсязі. Зазначали, що відповідно до ст. 22 Цивільного Кодексу України особа, якій завдано збитків, має право на їх відшкодування. Стаття 319 Цивільного Кодексу України передбачає, що власність зобов`язує. Представник вважав, що відповідачка не довела, що шкоду завдано не з її вини та звертав увагу, що після того, як мати відповідачки перекрила вхідні вентилі у квартирі, а сантехніки, навпаки, відкрили воду у загальнобудинковій мережі, протікання води у квартиру відповідачки не відновилося. На думку представника, у сукупності з іншими обставинами, це виключає можливість протікання води з вини інших мешканців будинку або з вини ОСББ. Відповідачка та її представник адвокат Гонтар В.М. в судовому засіданні позовні вимог заперечували повністю. Зазначали, що позов базується на припущеннях про те, що виток води стався саме з квартири [ADDRESS] , хоча доказів про це не надано. Так, акт про залиття квартири від 03.09.2021 року ні по формі, ні по змісту не відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затв. Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76. Акт складався без обстеження квартири відповідачки, без її присутності, в акті не зазначено, яка саме несправність системи водопостачання у квартирі стала причиною витоку води. Представник також не погодився із розрахунком вартості ремонтних робіт у квартирі позивачки. Зокрема, зазначив, що у висновку врахована вартість пошкоджень оздоблення жилої кімнати у той час, як в акті про причини залиття квартири йдеться про пошкодження у санвузлі та на кухні. Свідок [PERSON] , яка є дочкою позивачки, пояснила суду, що проживає у квартирі [ADDRESS] . Виявила протікання води зі стелі у санвузлі та на кухні вранці 03.09.2020 року. Сусідів з квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище, вдома не було; вона зателефонувала голові ОСББ. Приблизно о 7-й годині сантехнік перекрив стояк, а пізніше родичка сусіда, що проживає у квартирі [ADDRESS] , перекрила воду у квартиру. Після цього відкрили воду у загальнобудинковій системі, але протікання не відновилося. Свідок зазначала, що раніше також мали місце випадки витоку води з квартири [ADDRESS] . Свідок [PERSON] , голова ОСББ «Проспект Лесі Українки, 41», пояснив, що після повідомлення [PERSON] про протікання води, викликав сантехніка та зателефонував [PERSON] . Сантехнік перекрив воду, і вони удвох чекали на мешканців квартири [ADDRESS] . Приблизно у період часу з 8-30 до 9-00 години 03.09.2021 року вони оглянули квартиру відповідачки, де знаходилася її мати [PERSON] . У ванній кімнаті проводився ремонт і сантехнічне обладнання - бачок унітаза, ванна, раковина було відсутнє. Протікання води не було, але підлога була волога так, нібито її щойно прибирали. Кран у санвузлі закривався з зусиллям. Свідок виключив можливість витоку води з інших квартир або з труби стояка. Пояснив також, що акт складався наступного дня і був переданий на підпис [PERSON] . Свідок [PERSON] пояснив, що працює у ФОП « [PERSON] », який за договором надає ОСББ «Проспект Лесі Українки, 41» послуги з ремонту та обслуговування системи водопостачання. Підтвердив, що 03.09.2021 виїздив на виклик з приводу протікання води у квартиру [ADDRESS] . Фактичні обставини виклав аналогічно тому, як це зробив свідок [PERSON] . Він також виключив можливість протікання води з інших квартир або зі стояку. Свідок [PERSON] повідомила, що вранці 03.09.2021 року вона на прохання дочки приїхала до квартири [ADDRESS] . Підтвердила, що у санвузлі відбувався ремонт - не було ванної, раковини, бачка унітаза; працював один кран, під ним стояло відро. Стверджувала, що стелі та стіни квартири були сухі, кран знаходився у справному стані, заперечувала, що підлога була волога. Вхідний кран водопостачання на квартиру вона перекрила «на всякий випадок» і висловлювала впевненість, що виток води стався зі стояка. Судовий експерт [PERSON] в судовому засіданні підтвердив свій висновок щодо вартості ремонтних робіт у квартирі позивачки. Той факт, що експертиза врахувала у вартість ремонт оздоблення у жилій кімнаті, хоча в акті про затоплення не йшлося про ці пошкодження, експерт пояснив тим, що деякі наслідки затоплень виявляються не одразу. Суд, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши надані сторонами докази, встановив такі фактичні обставини справи: [PERSON] є власником квартири квартири [ADDRESS] . Відповідачці [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] , розташована поверхом вище. У квартирі проживав дорослий син [PERSON] - [PERSON] . Вранці 03.09.2020 року сталося протікання води до квартири [ADDRESS] , холодна води текла зі стелі та по стінах на кухні та у санвузлі. 04.09.2020 року комісія у складі голови ОСББ та слюсаря-сантехніка Рачєєва Р.І., що обслуговує будинок, склала акт про залиття квартири водою, зафіксувала наслідки протікання води на стелі, стінах та підлозі санвузла та кухні; зазначила, що мережі водопостачання та водовідведення, які обслуговує управитель, знаходяться у робочому стані. Згідно висновку експерта №77-20 від 03.11.2020 року вартість відновлювального ремонту приміщень квартири [ADDRESS] у зв`язку з її залиттям становить 39 628 грн 00 коп. За проведення експертизи позивач сплатив 1700 грн 00 коп. (а.с.12-29). Відповідачка свою вину у завданні шкоди заперечила повністю та не погодилася з визначеною вартістю відновлювального ремонту, зазначивши, зокрема, що експерт безпідставно врахував вартість ремонту у жилій кімнаті квартири позивачки. Вирішуючи спір, суд приймає до уваги наступні норми діючого законодавства: Відповідно до частин 1 та 2 статті 22 Цивільного КодексуУкраїни особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) … Статтею 319 Цивільного КодексуУкраїни встановлено, що власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі (частини 4 та 5 статті). Стаття 1166 Цивільного Кодексу України так визначає загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду: 1. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 2. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. 3. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом. 4. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (частина 1 статті 1167 Цивільного Кодексу України). Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень Цивільного Кодексу України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також що саме відповідач є заподіювачем шкоди. У підсумку суд встановив, що квартира відповідачки розташована над квартирою позивачки; у санвузлі квартири [PERSON] проводився ремонт, було відсутнє сантехнічне обладнання, кран закривався з зусиллям; напередодні витоку води мешканець квартири кілька днів був відсутній; підлога під час обстеження квартири комісією була вологою. Після того, як свідок [PERSON] перекрила вхідний вентиль водопостачання у квартиру, протікання не відновилося. В той же час, відповідачка не надала доказів того, що аварія сталася на ділянці загальнобудинкової мережі водопостачання або з іншої квартири. За таких обставин суд вважає, що відповідачка як власник квартири [ADDRESS] є винною у заподіянні шкоди. Власність зобов`язує власника утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відповідальність у вигляді відшкодування завданих збитків. Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правилстатті 22 Цивільного Кодексу України, оскільки її частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. Розмір завданої майнової шкоди належно підтверджується висновком експерта №77-20 від 03.11.2020 року. В судовому засіданні експерт достатньо переконливо пояснив, чому врахував вартість ремонту приміщення жилої кімнаті позивачки. Ці обставини також підтверджуються фотознімками, зробленими експертом. Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, суд враховує наступне: відповідно до частини 3 статті 23 Цивільного Кодексу України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Суд погоджується з тим, що факт залиття квартири, необхідності ремонту, який не планувався, стали причиною сильних негативних переживань позивачки. Ця подія вимагала від неї додаткових зусиль для організації свого життя. В той же час суд враховує, що шкода завдана неумисними діями [PERSON] . Ураховуючи обставини справи, дотримуючись вимог розумності та справедливості, суд визначає розмір моральної шкоди у 5 000 грн. Відповідно до статей 133, 141 ЦПК України з відповідачки на користь [PERSON] слід також стягнути витрати, пов`язані із залученням експерта в сумі 1 700 грн, а також сплачений судовий збір в сумі 908 грн. На підставі викладеного, відповідно до статей 263-265 ЦПК України, суд

Outcome: partial