Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-08 00:00:00

У квітні 2019 року [PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] , [PERSON] про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням. Свої вимоги мотивує тим, що квартира [ADDRESS] належить йому (3/4 частини) та третій особі [PERSON] (1/4 частини) на праві спільної часткової власності на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO] [PERSON] У 2012 році [PERSON] як власник спірної квартири на прохання своїх знайомих відповідачів - [PERSON] та [PERSON] дала згоду на їх реєстрацію у квартирі. Відповідачі у квартирі після реєстрації не проживали, договору найму не укладали, витрати на комунальні послуги вони не сплачують. Вважає, що відповідачі втратили право користування житлом, оскільки не проживають в спірній квартирі без поважних причин та не приймають участі в її утриманні. Просив суд ухвалити рішення, яким визнати [PERSON] та [PERSON] такими, що втратили право користування квартирою [ADDRESS] . Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 16 квітня 2019 року відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 46). Подав через канцелярію суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутність, пред`явлені вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти ухвалення в справі заочного рішення (а.с. 50). Відповідачі у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись. Треті особи у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с. 45, 47). У матеріалах справи містяться письмові пояснення третьої особи - Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, з яких вбачається, що після прийняття судом відповідного рішення та набрання ним законної сили, позивач має право звернутися з відповідним пакетом документів до органу реєстрації. Просить розглядати справу у відсутність представника адміністрації (а.с. 40-41). Суд за письмовою згодою позивача ухвалив постановити заочне рішення згідно положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що власниками квартири [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 25 вересня 2018 року після смерті [INFO] [PERSON] (а.с. 9). З позову вбачається, що у 2012 році [PERSON] як власник спірної квартири на прохання своїх знайомих відповідачів - [PERSON] та [PERSON] дала згоду на їх реєстрацію у квартирі. Відповідачі у квартирі після реєстрації не проживали, договору найму не укладали, витрати на комунальні послуги вони не сплачують. Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. На підтвердження своїх доводів щодо відсутності відповідачів у спірній квартирі більше одного року, позивач посилається на письмові докази. З наданих актів обстеження житлових умов від 25 липня 2018 року, 30 серпня 2018 року, 01 жовтня 2018 року та 04 грудня 2018 року, вбачається, що на момент обстеження в квартирі [ADDRESS] фактично проживають [PERSON] , та його син [PERSON] . Зі слів сусідів [PERSON] та [PERSON] , які зареєстровані у цій квартирі, фактично в ній не проживають (а.с. 11-14). З відповіді голови правління ОСББ «Башта» на адвокатський запит від 22 березня 2019 року вбачається, що ні [PERSON] , ні [PERSON] , не звертались до об`єднання з заявами, скаргами щодо перешкоджання їм у користуванні житловим приміщенням у період з 01 січня 2017 року по теперішній час (а.с. 15). Оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що відповідачі не проживають у спірній квартирі більше одного року без поважних причин, а тому вимога про визнання відповідачів такими, що втратили право користування житлом підлягає задоволенню. З огляду на наведене, позовна заява підлягає задоволенню. З урахуванням задоволення позову, стягненню з [PERSON] та [PERSON] на користь позивача підлягає 1536 гривень 80 копійок судового збору, по 768 гривень 40 копійок з кожного.

Outcome: approved