Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-30 00:00:00

У квітні 2021 року [PERSON] звернулась до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з вказаною позовною заявою у якій просить суд встановити їй додатковий строк в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , який помер [INFO] . Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [PERSON] , являється співвласником 1/3 частки приватизованого будинку [ADDRESS] . Іншими співвласниками у рівних частках по 1/3 кожному є [PERSON] та [PERSON] . На даний час інші співвласники будинку померли. [PERSON] , була бабусею [PERSON] , яка померла [INFO] . [PERSON] , який помер [INFO] , був рідним братом позивача. [INFO] померла мати [PERSON] . У встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] , звернулась до Бориспільської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, де відкрили спадкову справу. Того ж дня, а саме 29.07.2020р. [PERSON] дізналась, що за прийняттям спадщини після смерті бабусі її син, а саме батько позивача [PERSON] за своє життя не звертався. Нині батько покійний, що підтверджує свідоцтво про смерті серії [NUMBER] від 10.05.05р. (актовий запис про смерть №15 від 10.05.05р.). Також 29.07.2020р. позивач дізналась, що за прийняттям спадщини після смерті її рідного брата [PERSON] , її матір за своє життя теж не зверталась. Інших спадкоємців, окрім неї, як у її бабусі так і у рідного брата не було. Позивач зазначає, що у шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті її бабусі не зверталася до нотаріуса з відповідною заявою, так як це питання мав вирішити її нині покійний батько, син спадкодавця. Також, позивачка не зверталася у шестимісячний строк, з заявою про прийняття спадщини після смерті її рідного брата оскільки вважала, що з даною заявою повинна була звернутися її покійна мати. Таким чином на даний час 1/3 частина будинку після смерті бабусі та її рідного брата залишилася ніким не успадкованою. Ці обставини свідчить про те, що позивач пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини, а тому позивач і просить суд встановити їй додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою судді від 15 квітня 2021 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі (а.с.23). Ухвалою суду від 31 травня 2021 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.32). У судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився. До суду надійшла заява про розгляд цивільної справи за його відсутності, просив прийняти рішення за наявними матеріалами справи (а.с.27). Суд заслухавши представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов наступного висновку. Судом встановлено, що будинок [ADDRESS] , належить [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в рівних частках кожному, що підтверджується свідоцтвом № 124 про право власності на житло від 28 лютого 1994 року (а.с.6). З витягу № 21612164 з реєстру прав власності на нерухоме майно від 20.01.2009 року слідує, що [PERSON] , являється співвласником 1/3 частки приватизованого будинку [ADDRESS] . Іншими співвласниками у рівних частках по 1/3 кожному є [PERSON] та [PERSON] (а.с.7). [INFO] померла [PERSON] . Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 04 березня 1997 року (а.с.8). Із свідоцтва про народження позивача [PERSON] серії [NUMBER] від 27.04.1977 року (а.с.9) слідує, що її батьком записаний [PERSON] , а мати [PERSON] . Із свідоцтва серії [NUMBER] від 20.09.1951 року (а.с. 10), про народження батька [PERSON] , вбачається, що його матір`ю була [PERSON] . Прізвище « [PERSON] », позивач отримала в 1994 році після укладання шлюбу з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 24.02.2010 року. Таким чином, з вище викладеного слідує, що позивач є бабусею [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] . Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 01 червня 2009 року (а.с.12). Із свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 23.12.1972 року (а.с.9) слідує, що його батьком є [PERSON] , а матір`ю [PERSON] . Таким чином, [PERSON] був рідним братом позивача [PERSON] . Мати позивача [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 17.03.2020 року (а.с.14). [PERSON] батько позивача, помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 10.05.2005 року (а.с.16). Відповідно до відповіді №999/01-16 від 18.06.2021 року, наданої Бориспільською районною державною нотаріальною конторою, спадкова справа після смерті [PERSON] та [PERSON] станом на день надання відповіді, в Бориспільській районній державній нотаріальній конторі не заводилась (а.с.36-38). Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач дійсно пропустила строк прийняття спадщини з поважних причин, а тому їй слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини строком в 2 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved