Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-17 00:00:00

У липні 2014 року позивач звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що у серпні 2013 року між ним та [PERSON] був укладений усний договір про проведення ремонтних робіт. При цьому було досягнуто згоди термінів проведення робіт до 02 вересня 2013 року, їх вартості в розмірі 32\~000 грн. та робіт, що відповідач має зробити, а саме демонтаж відмостки площею 80 кв.м, розкриття гідроізоляції на фундаменті і будинку глибиною до 0,5м, побудувати гідроізоляцію фундаменту будинку, відмостку і стоку дощової води. На підтвердження укладеного договору [PERSON] було передано передоплату в розмірі 10\~000 грн. та ним були розпочаті роботи. Але за кілька днів він раптом зник та не відповідав на телефонні дзвінки. 09 вересня 2013 року [PERSON] повідомив, що він може закінчити роботи, але їх вартість буде більшою. Вказав, що зважаючи на загрозу підтоплення будинку, він вимушений був погодитись на такі умови. 12 вересня 2013 року [PERSON] від його дружини отримав ще 10\~000 грн. на закупівлю бетону та часткову оплату робіт. Але після отримання грошових коштів [PERSON] раптово зник та припинив будь-які роботи біля його будинку. Внаслідок розпочатих та незавершених робіт його будинок був незахищеним від опадів та інших атмосферних явищ та як наслідок зазнав пошкодження і в даний час потребує вкладення коштів на його відновлення. Посилаючись на незавершеність відповідачем робіт та неналежну якість вже виконаних робіт, вважає своє право порушеним. У добровільному порядку відповідач кошти повертати відмовився. Просив суд стягнути з [PERSON] на його користь плату за невиконану роботу в розмірі 20\~000 грн., вартість експертного будівельно-технічного дослідження та судові витрати. При розгляді справи позивач неодноразово уточнював позовні вимоги. Обґрунтовував тим, що відповідач отримав частину оплати за роботи, але роботи не виконав. А те що виконав, було неналежної якості. Тому [PERSON] має відшкодувати заподіяну шкоду. Остаточно просив суд стягнути з [PERSON] плату за невиконану роботу в розмірі 20\~000 грн.; стягнути з [PERSON] вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідні для ліквідації наслідків проникнення рідини в приміщення обєкту в розмірі 77\~702 грн.; стягнути з [PERSON] вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення дефектів, що виникли в процесі влаштування відповідачем гідроізоляції обєкта в розмірі 5\~328 грн.; стягнути з [PERSON] вартість експертного будівельно-технічного дослідження в розмірі 15\~000 грн.; судові витрати покласти на відповідача. У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали. Суду пояснили, що між ними було погоджено перелік робіт та строк їх виконання. У якості передоплати йому спочатку надали 10\~000 грн., а потім ще 10\~000 грн. Роботи були не закінчені. Людей для виконання робіт наймав [PERSON], він же спілкувався лише з відповідачем. З поданим відповідачем переліком робіт, які ним наче б то виконано, він не погоджується. Вказав, що він мав виконати повністю роботи по влаштуванню відмостки. Поданий перелік робіт суперечить між собою. Тому вважає, що роботи відповідачем не виконані. Просили задоволити позов в повному обсязі. У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечував, подав суду письмові заперечення. Суду пояснив, що дійсно між сторонами був укладений договір на виконання робіт. Відповідач мав виконати підготовчі роботи. Кошти в розмірі 20\~000 грн. він отримав на виконання погоджених робіт. Всього робіт ним було виконано на суму 25\~600 грн. На кінцевому етапі виконання робіт між [PERSON] та [PERSON] стався конфлікт, тому всі погоджені роботи не виконав, але через неправомірні дії позивача. Щодо виконаних робіт дружина позивача, яка також є власником будинку, надала письмову розписку про відсутність матеріальних та моральних претензій до виконаних ним робіт. Висновок спеціаліста проведений за відсутності [PERSON] або його представника, складений на підставі наданої лише [PERSON] інформації, тому не може бути належним доказом. [PERSON] відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. За ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. При розгляді справи судом встановлено, що у серпні 2013 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір підряду. Дана домовленість між сторонами була досягнута в усній формі. На виконання умов договору [PERSON] передав [PERSON] 10000 грн., та дружиною позивача [PERSON] додаткове передано ще 10\~000 грн. Дані обставини сторонами не оспорювались в судовому засіданні. Відповідно до ст.ст. 843, 844 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. За ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов'язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов'язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. З пояснень сторін встановлено, що обсяг робіт, строк виконання та вартість була погоджена в усній формі. У подальшому передачу грошових коштів, зміна вартості робіт також відбувалась в усній формі. Факт передачі коштів та отримання їх [PERSON] в розмірі 20\~000 грн., проведення робіт, існування конфлікту та розірвання договору підряду визнавалось сторонами в судовому засіданні та не оспорювалось. За ст. 849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору. Відповідно до ст. 853 ЦК України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника. Якщо замовник протягом одного місяця ухиляється від прийняття виконаної роботи, підрядник має право після дворазового попередження продати результат роботи, а суму виторгу, з вирахуванням усіх належних підрядникові платежів, внести в депозит нотаріуса, нотаріальної контори на ім'я замовника, якщо інше не встановлено договором. Ст. 526 КЦК України зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору, ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст.611 ЦК України у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобовязання внаслідок односторонньої відмови від зобовязання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору, зміна умов зобовязання, сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди. За ст. 610 ЦК України порушення зобовязання є його невиконання або його невиконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання). За ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. У ст.. 653, 654 ЦК України визначено, що у разі зміни договору зобов'язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків виконання тощо. У разі розірвання договору зобов'язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов'язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов'язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов'язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо договір змінений або розірваний у зв'язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору. Зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту. У судовому засіданні представник відповідача стверджував, що [PERSON] повністю виконав роботи, надавши суду їх перелік та вартість (а.с. 109-110). Інших доказів на підтвердження виконання робіт на 20\~000 грн. суду не надано. Також встановлено, що через неприязні стосунки договір був розірваний. Оскільки відповідач не надав суду належних та допустимих доказів виконаних ним робіт на обєкті, прийняття таких робіт замовником, їх вартості, враховуючи, що в подальшому договір був розірваний, тому суд вважає, що з відповідача слід стягнути сплачені кошти в розмірі 20\~000 грн. Поданий перелік суд оцінює критично, оскільки він складений самим відповідачем. Крім того, сторони не надали суду доказів, які саме роботи були ними погоджені. Подану суду розписку [PERSON] про відсутність претензій, суд до уваги не бере, та враховує, що договір був укладений саме з [PERSON]. Крім того, відповідно до наданих суду показів [PERSON] їй не були відомі умови укладеного договору, оскільки цими питаннями займався її чоловік, тому всі обставини їй відомі з його слів. З показів допитаних за судовим дорученням свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с. 184-195) встановлено, що вони дійсно виконували роботи біля будинку, належного [PERSON], наймав їх [PERSON], та в подальшому наявність конфлікту між сторонами. Разом з тим, допитані свідки не підтверджують обсяг робіт, їх вартість та строки виконання, тобто умови договору, погоджені між [PERSON] та [PERSON] в цілому по обєкту. Встановлено, що після розірвання договору [PERSON] звернувся до Бюро економіко-правових експертиз для зясування питань щодо причини аварії у вересні 2013 року, відповідність виконаних робіт вимогам щодо якості, тощо. 18 жовтня 2013 року Бюро економіко-правових експертиз надано висновок №02.10.13 експертного будівельно-технічного дослідження. Так, відповідно до даного висновку технічною причиною аварії, проникнення рідини в приміщення житлового будинку є відсутність відмостки біля будинку в межах пошкоджених приміщень, неналежне функціонування системи відведення дощових вод, порушення цілісності гідроізоляції, що була влаштована під час проведення ремонтно-будівельних робіт. Разом з тим, 19 вересня 2013 року експертом було досліджено обєкт, але необхідні конструкції були скриті для візуального дослідження, та власнику будівлі було запропоновано здійснити розкриття ґрунту навколо конструкцій, в межах пошкоджених приміщень. Повторний огляд проводився 21 вересня 2013 року. Хто, коли і яким чином розкривав ґрунт, де в подальшому були виявлені недоліки, в судовому засіданні не встановлено, на таке розкриття не запрошувався відповідач. Хоч у висновку і вказана причина аварії, але суду не подано доказів чи саме відповідач мав виконати такі роботи. Не підтверджує даний висновок і проведених робіт [PERSON] на обєкті. Так, у висновку, де зазначений перелік виконаних робіт, експерт вживає термін «ймовірно». Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками визнаються витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Зі змісту статей 614, 623 ЦК України вбачається, що для застосування такого заходу відповідальності, як стягнення збитків потрібна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) порушення зобов'язання; 2) збитки; 3) причинний зв'язок між порушенням зобов'язання та збитками; 4) вина. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до норм ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодування в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Згідно зі ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Пред'являючи вимоги про відшкодування збитків, завданих проникненням рідини в приміщення будинку в розмірі 77\~702 грн. та 5328 грн. позивач має довести, що це сталось саме через неправомірні дії відповідача, що стали єдиною і достатньою причиною, яка призвела до аварії. Разом з тим, таких доказів суду не подано, тому в задоволенні вимог про відшкодування збитків в сумі 77\~702 грн. та 5328 грн. суд відмовляє. За ст. 853 ЦК України у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну. Враховуючи, що даною експертизою не встановлена вина саме відповідача [PERSON], всі відомості експерту надавались лише позивачем, тому вимоги про відшкодування вартості даного дослідження, суд відмовляє. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від оплати судових витрат, з другої сторони стягуються витрати на користь осіб, що їх понесли. Оскільки позовні вимоги задоволені частково, при подачі позову позивач сплатив судовий збір, суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір в розмірі 200 грн. До судових витрати відносяться витрати на правову допомогу, враховуючу частину задоволених вимог, суд стягує з відповідача на користь позивача витрати на правову допомогу в розмірі 1564,50 грн. Враховуючи викладене,

Outcome: approved