Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-14 00:00:00

У квітні 2020 року Керівник Маріупольської місцевої прокуратури №2 Донецької області звернувся до суду із позовом, в інтересах держави в особі Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області, до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби, в обґрунтування позову позивач зазначив, що постановою Орджонікідзевського районного суду м.Маріуполя Донецької області від 04.03.2020 року відповідача було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та покладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі 20 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн., з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення та незаконного добутих водних живих ресурсів. Діями відповідача, що полягали у незаконному вилові водних живих ресурсів, було завдано шкоду у загальній сумі 8160,00 грн. Просить стягнути з відповідача в рахунок відшкодування збитків, спричинених державі внаслідок незаконного вилову риби 8160грн. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 25.08.2020 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження. Прокурор надав заяву, в якій позов повністю підтримав, просив провести судове засідання за його відсутності, проти ухвалення заочного рішення по справі не заперечував. Представник Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причину неявки суд не повідомив. Відповідач судове засідання не з`явився з невідомих підстав, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причину неявки суд не повідомив. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2ст.247ЦПКУкраїни фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, яка не повідомила про причини неявки, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Дослідивши доводи позову та перевіривши їх наданими письмовими доказами, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Встановлено, що постановою Орджонікідзевського районного суду м.Маріуполя Донецької області від 04.03.2020 року [PERSON] було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та покладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі 20 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн., з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення та незаконного добутих водних живих ресурсів. Встановленими та доведеними обставинами, викладеними у мотивувальній частині вказаного судового рішення, є те, що 25.01.2019 року о 16 год. 30 хв. [PERSON] , знаходячись на річні Кальміус в Лівобережному районі м. Маріуполя здійснював незаконний лов риби забороненим знаряддям лову - сіткою «павук та виловив рибу піленгас у кількості 7 штук. 18.01.2019 року о 16 год. 30 хв. [PERSON] , знаходячись на р. Кальміус в Лівобережному районі м. Маріуполя здійснював незаконний лов риби забороненим знаряддям лову - сіткою «павук» та виловив рибу піленгас у кількості 5 штук, якої відповідно до Додатку 3.1 до Постанови Кабінету міністрів України № 1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України», становить 8160 гривень, чим заподіяв істотну шкоду рибному господарству України на вказану суму. Вищезазначені встановлені судом обставини за положеннями ст.82 ЦПК України щодо цивільно-правових наслідків дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце дії та чи вчиненні вони цією особою. Розрахунок розміру шкоди, спричиненої діями відповідача, проведено на підставі Додатку №1 «Такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України», затверджених Постановою КМУ від 21.11.2011 року №1209. За загальним правилом, встановленим ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ч.4,5 ст.68, ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забруднення навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ч.4 ст.63 «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією. Відповідно до вимог ст.15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. В сенсі наведених норм та викладених обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість пред`явленого позову, а тому вважає необхідним стягнути з відповідача на користь Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області спричинену його діями рибному господарству України шкоду у загальній сумі 8160,00 гривень. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі ст.1166 ЦК України, ст.ст.69, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.63 «Про тваринний світ»,

Outcome: approved