Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-09 00:00:00

У листопаді 2015 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] сільської ради Тростянецького району Вінницької області та до [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи тим, що 25 вересня 2015 року померла його мати [PERSON] Після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку, площею 2, 89 га, яка розташована на території [PERSON] сільської ради Тростянецького району, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Відповідно до заповіту від 19.12.21006 року, посвідченого секретарем Оляницької сільської ради, він є спадкоємцем вищезазначеної земельної ділянки (паю) за заповітом. Іншим спадкоємцем майна є рідний брат позивача - [PERSON], відповідач по справі, який є інвалідом 2 групи і який фактично проживав разом з матір`ю до дня її смерті, так як через хворобу не взмозі обслуговувати себе самостійно. Строк прийняття спадщини пропустив з поважних причин, та як 17.07.2014 року померла його дружина, [PERSON], а після дружини, 25.09.2015 року померла його мати. Смерть двох близьких людей з періодом в два з половиною місяці сильно його вразила та вплинула на його психічний стан, він не міг в цей час займатися оформленням документів, пов`язаних з прийняттям спадщини, так як змінився його звичайний стан життя. Крім того, після смерті матері йому потрібно було опікуватися братом, [PERSON], який не може самостійно проживати і необхідно було допомагати братові. У судове засідання позивач [PERSON] не з'явився. В заяві, яку позивач адресував суду вказав, що підтримує вимоги про визначення йому додаткового строку на подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті матері, просив суд їх задовольнити, справу розглянути у його відсутності. Представник відповідача [PERSON] сільської ради Тростянецького району Вінницької області в судове засідання не з'явився, однак надав суду заяву, в якій вказав, що не заперечує проти задоволення позову [PERSON] про визначення йому додаткового строку на подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті матері та розгляд справи просив проводити за відсутності їх представника.\~ Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву в якій просив справу розглядати у його відсутність та не заперечував проти задоволення вимог позивача. Враховуючи те, що особи, які беруть участь у справі скористались наданими їм ч.2 ст.158 ЦПК України правами, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, а тому проводить його в даному судовому засіданні за відсутності осіб, які беруть участь у справі на підставі зібраних у справі доказів, не здійснюючи фіксування судового процесу технічними засобами, що узгоджується з приписами ст.197 ЦПК України. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши усі зібрані у справі докази в їх сукупності, дійшов висновку що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Стаття 1217 ЦК України передбачає, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно ст.ст. 1270, 1272 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, строк для прийняття спадщини є строком спеціальним, протягом якого існує саме право на спадщину. Відповідно до роз'яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»(п.24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідачами у такій справі є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У судовому засіданні встановлено, що 25 вересня 2014 року померла мати позивача - [PERSON] у віці 73 років. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема, на земельну ділянку площею 2,89 га, розташовану на території [PERSON] сільської ради, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Зазначена земельна ділянка належала померлій [PERSON] на праві приватної власності згідно Державного акту на право власності на землю серії І-ВН № 043334 від 20.08.2002 року. Позивач пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин. Ці факти підтверджуються сукупністю доказів. З свідоцтва про смерть серії 1-АМ № 292827 від 29 вересня 2014 року, актовий запис за № 18 видно, що мати позивача [PERSON] померла 25.09.2014 року у віці 73 роки. Як убачається із свідоцтва про народження серія VII-УР №0239259 позивач [PERSON] є сином померлої [PERSON]. Довідкою Відокремленого підрозділу «Птахофабрика «Вінницький бройлер» ПАТ «Миронівський хлібопродукт» № 34 від 03 листопада 2015 року стверджується, що [PERSON] дійсно працює в ВП «Птахофабрика «Вінницький бройлер» на посаді слюсаря цеху металоконструкцій з 05 травня 2015 року, наказ № 106-к від 05.05.2015\~ по даний час. Ці докази суд приймає до уваги, так як вони зібрані з дотриманням вимог законів, ніким не оскаржуються і нес уперечать один одному. З аналізу цих доказів видно, що позивач пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин. Крім того, відповідач позов визнав. На підставі ст.174 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи, що визнання відповідачем позовних вимог не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси третіх осіб, суд приймає визнання відповідачем позову та виносить рішення про задоволення позову На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved