Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-28 00:00:00

У липні АК «Харківобленерго» звернулося до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] за особовим рахунком № [NUMBER], відкритим на її ім'я. 23 грудня 2013 року представниками постачальника електроенергії за результатами проведеної перевірки приладів обліку та електроустановок споживача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме самовільне підключення до мереж АК «Харківобленерго» шляхом монтажу відкритої електропроводки до частини домоволодіння. Таким чином, відповідачем була використана, але не врахована і не оплачена електрична енергія, про що складено відповідний акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 201539 від 23 грудня 2013 року. Нарахування за даним актом проведено відповідно до Правил користування електричною енергією для населення та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04 травня 2006 року та складає 3170 грн. 59 коп. Просить стягнути вказану суму з відповідача на користь позивача, як заборгованість за спожиту електроенергію недообліковану приладом обліку та понесені судові витрати. У судовому засіданні представник позивача АК «Харківобленерго» Бородавка М.О., яка діє на підставі довіреності від 07.07.2011 року, реєстраційний номер 01-42юр/6545 (а.с.20) позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. В судовому засіданні відповідач [PERSON] позовні вимоги не визнала, у задоволенні позову просила відмовити. Пояснила суду, що не здійснювала без облікове користування електричною енергією, а складений акт підписала під тиском працівників АК «Харківобленерго». Вказувала, що підключення до мережі відбулось тільки для перевірки справності мережі і здійснювалось її знайомим майстром, а приїхавши працівники АК «Харківобленерго» сфабрикували акт та під тиском відключення від мережі, зобов'язали її його підписати. Зазначала, що вже майже підготувала всі необхідні документи для складання та підписання договору з АК «Харківобленерго», взагалі самостійно намагалась оформити окремий рахунок на частину свого будинку, купила всі необхідні для цього матеріали, сплатила квитанції. Пояснювала, що довгий період часу надавала гроші для оплати витрат по електроенергії своєму сусіду, з яким у неї був єдиний рахунок. Вислухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи і дослідивши надані докази, суд у межах заявлених позовних вимог (ст. 11 ЦПК України) установив наступне. Як встановлено у судовому засіданні та підтверджено матеріалами справи, відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії на підставі особового рахунку № [NUMBER], відкритого на її ім'я, користується послугами позивача. Відповідно до договору купівлі - продажу від 12.01.1996 року відповідач є власником 35/100 частини житлового будинку по [ADDRESS] (а.с.5-6). Як вбачається з матеріалів справи та не заперечувалось сторонами по справі договір між енергопостачальною організацією та відповідачем на поставку електричної енергії та її користування не укладався. За таких обставин суд дійшов висновку, що виниклі між сторонами спірні правовідносини регулюються положеннями Закону України від 16 жовтня 1997 р. № 575/97-ВР «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р № 1357 ( далі Правила). Відповідно до п. 37 Правил, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушенням, допущеними споживачем під час користування електричною енергією, тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мереж без його згоди у випадках, передбачених п.п. 34, 35 цих Правил. Згідно п. 41 вказаних Правил, споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових приладів. Як встановлено в судовому засіданні, 23 грудня 2013 року представниками позивача ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» було проведено обстеження та перевірка електроустановок та приладів обліку електроенергії за місцем проживання відповідача. Перевірка проводилася у присутності споживача. Згідно п. 48 вищевказаних Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку та таке інше. Таким чином, діючими Правилами користування електричною енергією для населення передбачена відповідальність споживача за порушення ПКЕН при виявленні такого факту, при цьому протиправність дій споживача не встановлюється, достатньо встановлення самого факту порушення. Відповідно до п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електроенергії, складається акт, який підписується представником та споживачем. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року. З Акту № 201539 від 23 грудня 2013 року вбачається, що представниками АК «Харківобленерго» був складений акт про виявлене порушення відповідачем «Правил користування електричною енергією для населення», а саме: самовільне підключення в до електричної мережі шляхом монтажу відкритої проводки у частині домоволодіння. Даний акт був підписаний трьома представниками енергопостачальника та споживачем, зауважень до акту споживачем внесено не було (а.с.9-10). Згідно розрахунку збитків за вищевказаним актом розмір компенсації збитків, спричинених енергопостачальнику складає 3170,59 грн., дану суму визначено на підставі оформленого акту та згідно Методики визначення об'єму і вартості електричної енергії не облікованої в результаті порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656 зі змінами та доповненнями, внесеними постановою НКРЕ України від 08.02.2007 року № 154 (а.с.12). Згідно висновків комісії РЕМ, викладених у протоколі засідання комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕ побутових споживачів № 1114 від 24 грудня 2013 року, акт № 201539 від 23 грудня 2013 року по особовому рахунку [NUMBER], визнаний таким, що складений відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕН та відповідачу здійснено нарахування суми недооблікованої електроенергії у розмірі 3170,59 грн., розрахунок якої проведений відповідно до ПКЕЕН та п. 3.5 Методики з урахуванням пропускної спроможності електричної лінії є вірним (а.с.11). Таким чином, в судовому засіданні встановлений та підтверджений вище вказаним актом про порушення Правил користування електричною енергією побутових споживачів той факт, що при проведені перевірки представниками енергопостачальника у відповідача було виявлено порушення, яке було продемонстроване присутньому при проведені перевірки відповідачу, яка є власником 35/100 частини будинку за адресою: [ADDRESS], та користується послугами позивача. Акт був підписаний відповідачем, зауважень до нього не вносила, також він був підписаний трьома представниками енергопостачальника, що узгоджується з п. 53 ПКЕЕН, тобто складений акт вважається дійсним. Посилання відповідача про те, що вищевказаний акт був підписаний нею під тиском працівниками АК «Харківобленерго» не є підтвердженими жодними належними та допустимими доказами, у зв'язку з чим не спростовує вказані в ньому порушення ПКЕЕН. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Аналізуючи надані сторонами по справі докази, у їх сукупності, суд приходить до переконання, що відповідачем було допущено порушення Правил користування електричною енергією для населення, виявлене порушення зафіксовано в акті, складеному відповідно до вимог п. 53 ПКЕНН, нарахування за цим актом були проведені ПАТ «Донецькобленерго»відповідно до вимог п. 3.5 Методики визначення об'єму і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричної енергії, цей розрахунок є вірним. На підставі вищевикладеного, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Крім того, у відповідності зі ст. 88 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено судове рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтвердженні судові витрати. Відповідно до ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Отже, з відповідача на користь позивача, також, підлягає стягненню сума судового збору, сплаченого при подачі позовної заяви до суду у сумі 243,60 грн.

Outcome: approved