Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-30 00:00:00

У липні 2019 року позивач звернувся до суду з указаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла його баба [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді квартири за адресою: [ADDRESS] . Він є спадкоємцем за заповітом, посвідченим приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Шевчук Л.М. 31.03.2014 року, за яким все належне їй майно вона заповіла позивачу. На її звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини йому було повідомлено, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач зазначає, що причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщина було його перебування за межами у зв`язку тим, що працював за контрактом в Польщі. Тому просить визнати причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини поважними та визначити йому додатковий строк тривалістю один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його баби [PERSON] , яка померла [INFO] в м. Житомирі. Позивач та представник відповідача у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. У поданій до суду заяві позивач просить розглядати справу у його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечує та вказав про підтримання позовних вимог, зазначивши, що перебував у Польщі на роботі з 20.08.2018 року по 26.12.2018 року, на підтвердження чого надав копію контракту та документ про умови праці, вважав, що заява про прийняття спадщини має бути подана до нотаріуса через шість місяців після смерті спадкодавця. Представник відповідача причини неявки суду не повідомив, заяв про розгляд справи у його відсутності до суду не надходило, відзиву на позов до суду не надав. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Враховуючи те, що у справі є достатньо матеріалів про спірні правовідносини сторін, а тому за згодою позивача суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи згідно статей 280-282 ЦПК України. Судовий розгляд цієї справи здійснено на підставі наявних у суду матеріалів, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у їхній відсутності. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Частиною 3 ст. 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 23.10.2018 року Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області. Померла є бабою позивача згідно копій свідоцтв про народження позивача серії [NUMBER] від 26.08.1999 року та його батька [PERSON] (свідоцтво серії [NUMBER] від 20.06.2017 року). 31.03.2014 року [PERSON] зробила заповітне розпорядження, яким все своє майно, яке буде належати їй на день смерті, з чого б таке не складалося та де б воно не знаходилося, а також все те, на що вона за законом буде мати право, вона заповіла позивачу. Заповіт був посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Шевчук Л.М. та зареєстрований в реєстрі за № 173. На звернення позивача до нотаріуса із заявою від 20.05.2019 року про прийнятття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Шевчук Л.М. листом від 20.05.2019 року повідомлено про те, що оскільки на час смерті спадкодавця він не проживав разом із нею, тому спадщину не прийняв та повинен був звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з дня смерті спадкодавця до 23.04.2019 року. До спадкового майна належить квартира за адресою: [ADDRESS] , підтвердженням чому є свідоцтво про право власності на житло № [NUMBER] від 01.06.2005 року, видане [PERSON] віддідом приватизації державного житлового фонду Житомирської міської ради та витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 01.07.2005 року. Отже, позивач є спадкоємцем майна померлої за заповітом та на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем. Посилання позивача на те, що у період з серпня 2018 року по грудень 2018 року він перебував у Польщі на роботі, підтверджується відміткою в його паспорті про перетинання кордону України. Зважаючи на викладене, суд вважає, що перебування позивача за кордоном протягом тривалого часу, а також необізнаність щодо строку для подання заяви про прийняття спадщини, є поважними причинами пропуску строку для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті його баби [PERSON] . Тому суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved