Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-26 00:00:00

У липні 2013 року до суду з позовом звернулась [PERSON], яка просила стягнути з [PERSON] на її користь завдану матеріальну шкоду у в розмірі 40 487 грн. та судовий збір. На підтвердження своїх вимог вказувала, що вона разом із матір'ю [PERSON], сином [PERSON], внуком [PERSON] та чоловіком [PERSON]. проживає за адресою: [ADDRESS]. Цю квартиру вона придбала в 2007 році. Сусідами по будинку є [PERSON], що проживає в квартирі № 3, та її мати, що проживає в квартирі № 1. За період проживання у будинку власники квартири № 3 ([PERSON] та [PERSON].) ніяких робіт по підсиленню фундаменту квартири № 3 не проводили, ремонт квартири не вівся. Таке відношення сусідів до утримання власного помешкання, яке знаходиться у приватній власності, призвело і до значного погіршення стану її квартири: кожен рік з'являлося все більше і більше тріщин, які вона з чоловіком намагалися постійно ремонтувати. При зверненні до сусіда [PERSON] про термінову необхідність проведення ремонту фундаменту та стін отримували про відсутність коштів, хоча вони отримували гроші здачі квартири. Квартира № 3 була в аварійному стані: дерев'яні поштукатурені стіни (дранка) -трималися лише на шпалерах та підпиралися шафами, щоб не впали (фотографії цієї квартири (№ 9-13) додаються). Чоловік позивачки був змушений залучити спеціалістів для технічного обстеження будівельних конструкцій (зовнішніх стін) житлового будинку по [ADDRESS] у м. Полтава з рекомендованими, у разі необхідності, щодо виявлених недоліків (дефектів, пошкоджень) для подальшої експлуатації (звіт додається). Власниця приватизованої квартири № 3 [PERSON] з метою приховування факту критичного стану житла не дала можливості спеціалістам дати фахову оцінку технічного стану квартири. Звіт з технічного обстеження будівельних конструкцій (зовнішніх стін) житлового будинку по [ADDRESS] в м. Полтава з рекомендованими у разі необхідності щодо виявлених недоліків (дефектів, пошкоджень) для подальшої експлуатації та заяву 01.07.2013 року позивачка подала до інспекції ДАБК у Полтавській області. Її чоловік залучив до проведення ремонтних та будівельних робіт будівельну бригаду, заздалегідь (25.06.2013, 26.06.2013) попередивши про це [PERSON] та чоловіка [PERSON] Коли будівельники розпочали роботу по розкопуванню фундаменту під кутками квартири № 3 та її квартири № 2 було виявлено, що будівельні елементи згнили, а фундамент під стінами взагалі відсутній, цегляна стіна в 0,5 цеглини та глиняномазанка, які утримувалися лише на шпалерах та підтримувалися шафою, почали на очах руйнуватися (фотографії (№№42-56) додаються). Надалі [PERSON] заборонила будівельникам продовжувати роботи по підсиленню фундаменту та стійкості стіни і її відновленню. Чоловік позивачки був змушений терміново провести роботи по підсиленню аварійної несучої балки, на якій трималася покрівля всього будинку, бо бездіяльність могла призвести до повної руйнації будинку. Проведені будівельниками будівельні роботи були наступними: влаштування залізобетонного фундаменту, будування стіни в 1-ну цеглину та облицювальні роботи в 1/2 цеглини, зроблено горизонтальну гідроізоляцію, балка була оброблена антисептиком. На вищевказані проведені роботи, які проводилися в аварійному будинку, збудованому в 1900 році, де вона проживає спільно з іншими сусідами, ними були витрачені значні кошти в розмірі 30 487,00 грн. Чоловік позивачки запропонував іншим власникам [PERSON] та [PERSON] відшкодувати кошти, витрачені ним на проведення термінових аварійних робіт, шляхом погашення щомісячних сум по 500,00 грн., однак вони відмовились. Позивачка вважає, що відповідача має відшкодувати їй кошти, витрачені на проведення вищезазначених робіт, що становить 30 487 грн., що і стало підставою для звернення до суду з позовом. У грудні 2013 року [PERSON] збільшила розмір позовних вимог на 6 245,30 грн., оскільки у відповідності до попередження ПАТ «Полтавагаз» від 05.07.2013 року та з метою дотримання правил безпеки систем газопостачання довелося винести газовий стояк із забудови в будинку [ADDRESS] Відповідач [PERSON] заперечувала проти позову та вказувала, що [PERSON] не надала суду жодного доказу про те, що будинок перебував у аварійному стані, грозив обвалом чи руйнуванням, а тому вона та її чоловік змушені були здійснювати ремонтні роботи. Таких висновків компетентних будівельних організацій та установ позивач не надала. [PERSON] має квартиру на іншій стороні загального будинку і квартира [PERSON] не є суміжною з квартирою [PERSON], немає загальної стіни. Позивач не обґрунтувала та не надала жодної проектної документації, яка б підтверджувала необхідність проведення ремонту саме стіни квартири [PERSON] Починаючи ремонтні роботи [PERSON], по - перше, повинна була робити їх з дозволу інших співвласників будинку, якщо ці ремонтні роботи стосувались і частини будинку, які перебувають у власності інших осіб. По-друге, повинна була б отримати відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року «Про деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт» довільні документи на право виконання будівельних робіт. По-третє, наданий в якості доказу звіт з технічного обстеження будівельних конструкцій (зовнішніх стін) житлового будинку по [ADDRESS] в м. Полтава проведений некомпетентною установою та некомпетентним фахівцем, оскільки ТОВ проектно-будівельна компанія «Кузьменко та Партнери», Експерт Будівельний Кузьменко Віктор Петрович» відсутній в державному реєстрі судових експертів, вказаний звіт не має сертифіката спеціаліста. Навіть цей звіт у п. 6 містить вказівку про необхідність додатково замовити детальне обстеження всіх конструктивних елементів даного житлового будинку для визначення можливості або неможливості провести капітальний ремонт всіх несущих елементів даного житлового будинку, передбачене також замовлення в спеціалізованій організації проектної документації на виконання капітального ремонту даного житлового будинку, отримати дозвільні документа на виконання капітального ремонту. Також вказаний звіт (а.с.6 звіту) має висновок, що сам по собі будинок не містить загрози життю та здоров'ю мешканців будинку, відсутня загроза населенню, що мешкає поблизу об'єкта обстеження, відсутня загроза забрудненню території навколо об'єкта обстеження. Тому посилання позивачки на те, що вона мала таку потребу не відповідає дійсності та суперечить наданими нею ж доказами. Більш того, проведення такого ремонту без проектної документації, відповідних дозволів на проведення будівельних робіт самі по собі створили умови, які були загрозливими для інших співвласників та мешканців будинку. З приводу кошторису пояснювала, що роботи, які були проведені позивачем в результаті ремонту будинку, коштують 30 467 грн., а тому виходить, що вона просить стягнути з неї кошти на проведення ремонту усього будинку. Договір на проведення кошторисних робіт відсутній, так само як і сертифікат на виготовлення такого виду робіт. Позивач самоправно, без належних дозволів, проектної документації провела зазначені у позовній заяві будівельні роботи, зруйнувала газопостачання до будинку, зруйнувала квартиру [PERSON] 01.07.2013 року під час проведення ремонтних робіт [PERSON] навмисно завалила її стіну в квартирі, чим спричинила [PERSON] матеріальну шкоду. По даному факту відкрите кримінальне провадження № 12011311800400002816 від 02.07.2013 року з ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 194 КК України, яка передбачає кримінальну відповідальність за умисне знищення чи пошкодження майна. Постановою заступника начальника Октябрського РВ ПМУ УМВС України від 03 вересня 2013 року вказане кримінальне провадження закрите у зв'язку з тим, що кримінальна відповідальність за ст.194 КК України передбачена за умисне знищення чи пошкодження майна в великих розмірах, а [PERSON], відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи, яка була проведена в рамках кримінального провадження, спричинена матеріальна шкода в розмірі 10 978 грн. У зв'язку з тим, що до цього часу шкода не відшкодована, [PERSON] подала зустрічну позовну заяву, в якій просила стягнути матеріальну шкоду заподіяну пошкодженням майна в розмірі 10 978 грн., 10 000 грн. моральної шкоди та судові втирати. [PERSON]. заперечувала проти зустрічної позовної заяви на тій підставі, що висновок судової-будівельної експертизи № 100 від 29.08.2013 року зовсім не дає аналізу стану будинку, в ньому не згадується орієнтовний термін використання будинку, що свідчить про непрофесійність складання даного висновку. Також пояснила, що необхідність стягнення матеріальної шкоди в розмірі 30 487 грн. виникла через бездіяльність попередніх жителів та власників квартири. Власниця квартири № 3 [PERSON] більше, ніж у 2 рази, перевищила термін експлуатації будинку, внаслідок чого будинок зазнав руйнації. Тому її дії по укріпленню несучих конструкцій ні в якому разі не мають ознак умисного пошкодження її квартири. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] [PERSON] позовні вимоги первісного позову підтримав та просив суд його задовольнити. Відповідача [PERSON] та її представник [PERSON] заперечували проти позову в повному обсязі. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, заслухавши пояснення сторін, встановив наступне. Cудом встановлено, що за договором купівлі-продажу від 04.12.2007 року [PERSON] придбала однокімнатну квартиру [ADDRESS] Нерухомість зареєстрована в КП ПБТІ «Інвентаризатор», що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно. (а.с. 30). Власником квартири № 3 за цією ж адресою є [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про право на житло від 25 .05.2009 року та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с. 138, 139). Відповідно до Звіту з технічного обстеження будівельних конструкції (зовнішніх стін) житлового будинку по [ADDRESS] в м. Полтаві з рекомендаціями у разі необхідності щодо виявлених недоліків (дефектів, пошкоджень для подальшої експлуатації, виконаного на замовлення [PERSON] ТОВ Проектно-будівельна компанія «Кузьменко та Партнери» Експерт Будівельний «Кузьменко Віктор Петрович», який має кваліфікаційний сертифікат експерта, Серія [NUMBER], виданий 01.11.2012 року атестаційною архітектурно-будівельною комісією Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, та може виконувати роботи, пов'язані з технічним обстеженням будівель, технічний стан будівельних конструкції (зовнішніх стін) житлового будинку визначається як непридатний до нормального використання (категорія ІІІ). Встановлені якісні показники експлуатаційної придатності, а саме невідповідність вимогам надійності і безпечної експлуатації. Зовнішні стіни знаходяться в обмежено працездатному стані і потребують капітального ремонту. Для підтримання будівельних конструкцій зовнішніх стін у стані, що забезпечує необхідний рівень надійності та довговічності будівлі потрібно: - додатково замовити детальне обстеження всіх конструктивних елементів даного житлового будинку для визначення можливості або не можливості провести капітальний ремонт всіх несущих елементів даного житлового будинку; - отримати дозвільні документи на виконання робіт по капітальному ремонту; - виконати капітальний ремонт; - після капітального ремонту вести експлуатаційний регламент по обслуговуванню даного житлового будинку. З первісного позову та матеріалів справи слідує, що [PERSON] разом зі своїм чоловіком [PERSON] самостійно, без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт та реконструкцію житлового будинку, що підтверджується також інформаційним листом Інспекції ДАБК у Полтавській області № 7/16-03/1-15/518 від 23.07.2013 року (а.с. 148) та листом виконавчого комітету Полтавської міської ради УЖКГ № Н01-1710/1170 від 29.08.2013 року (а.с. 147) здійснювали ремонт зовнішньої стіни житлового будинку своєї квартири та кв. № 3 за власні кошти. 01.07.2013 року [PERSON] звернулась до Октябрського РВ ПМУ УМВС України із заявою проте, що вона виявила пошкодження свого будинку, що за адресою: м. Полтава. [ADDRESS]. В ході досудового розслідування було встановлено, що її згоди на проведення ремонту сусід не запитував (а.с. 146). Було порушене кримінальне провадження № 120131800400002816. Відповідно до висновку будівельно-технічної експертизи № 100, проведеної в рамках даного кримінального провадження судовим експертом Авдєєвою Н.М., матеріальні збитки для усунення виявлених пошкоджень та приведення конструктивних елементів та оздоблення кв. 3, що належить [PERSON], до стану, який мав місце до аварії несучих конструкцій становить 10 978 грн. (а.с. 140 -145). Кримінальне провадження № 12011311800400002816 від 02.07.2013 року з ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 194 КК України, яка передбачає кримінальну відповідальність за умисне знищення чи пошкодження майна, постановою заступника начальника Октябрського РВ ПМУ УМВС України від 03 вересня 2013 року було закрите у зв'язку з тим, що кримінальна відповідальність за ст.194 КК України передбачена за умисне знищення чи пошкодження майна в великих розмірах (а.с. 146). У судовому засіданні судовий експерт Авдєєва Н.М. надала пояснення стосовно будівельно-технічної експертизи № 100, проведеної нею в рамках Кримінальне провадження № 12011311800400002816, та пояснила, що в [ADDRESS] в м. Полтаві при проведенні ремонтних робіт були пошкоджені несучі конструкції. Балка, якою підперта стіна в кімнаті 3-2 площею 12,4 кв.м., (а.с. 145), підтримує перехрестя та стіну від руйнування. Постаново Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт» визначений порядок надання дозвільних документів на право на виконання будівельних робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації та капітального ремонту. Відповідно до п. 9 вищевказаного порядку замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 2. Інспекція протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та вносить їх до єдиного реєстру. У разі коли декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, Інспекція повертає її замовнику з обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації. Після усунення недоліків, що спричинили повернення декларації, замовник може повторно звернутися до Інспекції для реєстрації декларації. Таким чином, [PERSON] разом зі своїм чоловіком самовільно, без дозвільної документації, здійснили ремонт зовнішньої стіни житлового будинку своєї квартири та кв. № 3 за власні кошти, внаслідок чого майну [PERSON] завдано матеріальної шкоди в розмірі 10 078 грн. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Дії останньої мають бути неправомірними, а між ними та шкодою повинен бути безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Згідно з правилами ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до положень п. п. 3. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 р. № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог, залежно від характеру заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров'я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотних вимушених змін у його життєвих та виробничих стосунках. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. З огляду на вищевикладене підстав для стягнення моральної шкоди суд не вбачає. Відповідно до правил ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. ст. 57- 60 ЦПК України. Згідно з ч. 4 ст. 60 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Ст. 57 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів і висновків експертів. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: partial