Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-03 00:00:00

У листопаді 2017 р. [PERSON] (далі по тексту - [PERSON], позивач) звернулася до суду з позовом до [PERSON] (далі по тексту - [PERSON], відповідач) про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Позов обґрунтований такими обставинами. Позивач та її син [PERSON] (далі по тексту - [PERSON], третя особа) є власниками квартири [ADDRESS]. 26.05.2017 відбулося залиття квартири позивача водою з вищерозташованої квартири [ADDRESS], мешканці якої залишили не закритим кран на кухні при відключенні води ПАТ «Київенерго». В результаті залиття у всіх трьох кімнатах квартири позивача було пошкоджено стелю, стіни та підлогу, а в кухні - стелю. Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження вартість ремонтно-відновлювальних робіт у квартирі позивача становить 76 154,66 грн. До початку розгляду справи по суті позивач збільшила розмір позовних вимог. Посилаючись на те, що з часу проведення експертного будівельно-технічного дослідження суттєво збільшилась вартість ремонтно-відновлювальних робіт, і на даний час їх розмір відповідно до висновку експерта становить 105 343 грн., і до того ж залиттям було пошкоджено два килими, вартість чистки яких становить 1 977,50 грн., позивач просила стягнути з відповідача матеріальну шкоду в загальному розмірі 107 321 грн. (а.с. 98-101). Третя особа на боці позивача [PERSON] в судове засідання не з'явився, пояснень щодо позову та відзиву не подав, однак вказана обставина не перешкоджає встановленню фактичних обставин даної справи. У відзиві, клопотанні про відхилення експертних висновків та письмових поясненнях (а.с. 91-95, 137-145, 146-149) відповідач та його представник виклали заперечення на позов, у яких послалися на такі обставини. Акт про залиття за формою та змістом не відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій зважаючи на те, що він складений через три дні після залиття, у ньому не наведені докази вини відповідача у залитті квартири позивача, він не підписаний відповідачем і крім того зазначена в акті інформація не відповідає дійсності, оскільки відповідач не залишав відкритим кран на кухні. У день залиття проводилися ремонтні роботи в будинку, а відтак залиття могло статися по вині ПАТ «Київенерго». В порушення вимог закону відповідач не був повідомлений про ремонтні роботи та не був присутній вдома під час їх проведення. Припущення щодо вини відповідача у залитті квартири позивача жодним чином не доведене, квартира відповідача комісією не оглядалась, даний факт не зафіксований актом, відповідач не був присутній при його складенні, а ремонтним роботам в день залиття взагалі не надано оцінки. Позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, оскільки не містить реєстраційного номеру облікової картки платника податків сторін, ціни позову, не зазначено доказів, які доводять вину відповідача, не надано відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору тощо. При проведенні будівельно-технічного дослідження замість Методики дослідження пошкоджень (дефектів) квартир внаслідок їх залиття експертом необґрунтовано і невиправдано було застосовано Методику визначення причин залиття з урахуванням нових технологій та визначення матеріальної шкоди за його наслідками та ДБН Д.1.1-1-2013. Безпідставним також є припущення експерта щодо податкового статусу ймовірного підрядника ремонтних робіт у квартирі позивача. Для розрахунку розміру майнової шкоди експерт невірно визначив розмір заробітної плати, що є складовою суми витрат на відновлювальний ремонт, а при визначенні вартості будівельних матеріалів не врахував величину фізичного зносу опоряджувальних покриттів, висновок не містить належного обґрунтування ціни матеріалів та виконання певних робіт та до нього включені очевидно необґрунтовані висновки щодо необхідності відновлення лакофарбового покриття паркету по усій площі при тому, що зафіксовано лише відшарування окремих клепок. За наслідками залиття квартири позивача було складено акт та встановлено вартість відновлювального ремонту квартири, проте позивач ремонт квартири не виконав, а через деякий час знову замовив висновок експерта, згідно з яким вартість ремонту значно зросла. Враховуючи, що внаслідок бездіяльності позивача збільшився розмір майнової шкоди, є всі підстави вважати, що позивач навмисно не виконує відновлювальний ремонт своєї квартири з метою збільшення шкоди, а відтак з огляду на приписи ч. 1 ст. 1193 ЦК України в цій частині майнова шкода не підлягає відшкодуванню. Та обставина, що відповідач не здійснив попереднє фінансування вартості відновлювального ремонту, не має правового значення для оцінки навмисних дій (бездіяльності) позивача, оскільки за наявності спору закон не покладає на відповідача обов'язок здійснити попереднє фінансування вартості ремонту, а з іншого боку закон покладає на власника обов'язок нести тягар по утриманню своєї власності. До того ж експертом наведені малоймовірні і непереконливі доводи щодо наслідків залиття та не враховано несвоєчасне вжиття ОСББ «Згода 96» заходів, направлених на локалізацію наслідків аварії. Заперечення проти аргументів відповідача позивач виклала у відповіді на відзив (а.с. 159-160) пославшись на наступне. В Акті про залиття зафіксовано результати обстеження квартир сторін, у ньому зазначені усі необхідні дані, а відмова відповідача від підпису акту не впливає на його чинність. У повній відповідності до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» всіх споживачів комунальних послу, що мешкають в першому під'їзді будинку [ADDRESS] була завчасно повідомлено про планове відключення води 26.05.2017 шляхом розміщення оголошення у холі на першому поверсі. Факт залиття квартири позивача, причина і джерело залиття підтверджено актом балансоутримувача будинку, листом голови правління ОСББ «Згода-96» та висновком експерта, які є достатніми і належними доказами у цій справі. У висновку експерта зазначено про обізнаність його з вимогами закону про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку. Позовна заява подана до 15.12.2017, а тому вона не містить відомостей, які не були передбачені ст. 119 ЦПК України в редакції, чинній на дату подання позовної заяви. 15.12.2017 суд відкрив провадження у справі та вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 12.02.2018 суд відклав розгляд справи у зв'язку з нез'явлення учасників справи та відсутністю відомостей про вручення відповідачу повідомлення про дату, час і місце судового засідання. 16.02.2018 відповідач подав заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. 26.02.2018 відповідач подав відзив на позовну заяву. 26.03.2018 позивач подала заяву про збільшення розміру позовних вимог з додатками. 05.04.2018 відповідач подав клопотання про відхилення експертних висновків та письмові пояснення за позов. 05.04.2018 суд постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, замінив засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, задовольнив клопотання позивача про допит свідків та оголосив перерву у підготовчому засіданні. 12.04.2018 позивач подала відповідь на відзив з додатками. 13.04.2018 суд встановив строк для подачі заперечень на відповідь на відзив і закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті. 29.05.2018 представник відповідача подав клопотання про виклик свідків, яке 04.07.2018 суд залишив без розгляду. 04.07.2018 суд прийняв відмову позивача від допиту свідків. Заслухавши учасників справи та дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини. Трикімнатна квартира [ADDRESS] розташована на третьому поверсі шістнадцятиповерхового будинку і належить на праві спільної часткової власності позивачу [PERSON] - 2/3 частини, та її сину [PERSON] -1/3 частина (а.с. 5, 163). 26.05.2017 мав місце факт залиття вищевказаної квартири водою, у якій виявлено пошкодження опоряджувальних покриттів стелі, стін та підлоги усіх трьох кімнат та частково стелі кухні, що підтверджується Актом від 29.05.2017, складеним комісією ОСББ «Згода-96» - балансоутримувача вказаного будинку, та наданим позивачем CD-диском, на якому зафіксовано стан квартири позивача після залиття (а.с. 4, 133). Згідно з даними вищевказаного Акту причиною залиття стало залишення мешканцями квартири [ADDRESS] відкритим крану на кухні при відключенні води ПАТ «Київенерго». Вищевказана квартира розташована на четвертому поверсі, над квартирою позивача, і належить на праві власності відповідачу, що ним не заперечується. При вирішенні вимог [PERSON] суд керується нормами цивільного процесуального законодавства, які визначають правила доказування у цивільному процесі, та положеннями матеріального закону, які регулюють зобов'язання, що випливають із заподіяння шкоди (деліктні зобов'язання). Так, за загальним правилом, встановленим ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень… Згідно з приписами ст. 1166 ЦК України, яка визначає підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Системний аналіз наведених норм процесуального та матеріального права дає підстави для висновку, що позивач, заявляючи вимогу про відшкодування шкоди, повинен, зокрема, довести такі складові: протиправну поведінку відповідача; настання шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою і шкодою, а відповідач, якщо він заперечує проти позову, - відсутність його вини у завданні шкоди, тобто вина заподіювача шкоди у деліктних зобов'язаннях презюмується. З огляду на встановлені обставини, факт залиття квартири позивача водою є доведеним, а відтак є доведеним і факт заподіяння позивачу внаслідок вказаного залиття майнової шкоди. Наданий позивачем Акт про залиття містить усі необхідні дані та відомості, а саме: дату його складення, анкетні дані та посади членів комісії, які приймали участь у його складенні, адресу квартири, що зазнала пошкоджень, прізвище її власника, характер ушкоджень та їх обсяг, адресу квартири, з якої відбулося залиття та причину залиття, а відтак цей акт є належним доказом протиправності поведінки відповідача та його вини у заподіянні шкоди. За таких обставин суд погоджується з доводами позивача про те, що відсутність в акті підпису відповідача не є підставою для визнання його недопустимим доказом. Доказом факту і причин залиття також є дані, зафіксовані у листі голови правління ОСББ «Згода-96», наданого на запит представника позивача. З вказаного листа вбачається, що 26.05.2018 в будинку [ADDRESS] сталося залиття не лише квартири позивача, а іще двох нижче розташованих квартир, а саме: [ADDRESS] та [ADDRESS]. В цей день ПАТ «Київенерго» проводило ремонті роботи, у зв'язку з чим споживачів завчасно було повідомлено про відключення води. Про залиття стало відомо від кос'єржа, який зателефонував до правління ОСББ та повідомив, що з четвертого поверху струменем ллється вода. Голова правління Ткачук В.К. та інженер [PERSON] особисто переконалися у залитті, після чого викликали сантехніка для перекриття подачі води. В подальшому було викликано мешканця квартири [ADDRESS] [PERSON] При огляді вищевказаної квартири було виявлено, що на підлозі кухні знаходиться вода, понад 3 см., а раковина для миття посуду закрита пробкою та повністю закладена брудним посудом. Були складені акти про затоплення квартир, але власник квартири [ADDRESS] відмовився їх підписувати (а.с. 161). На підтвердження дотримання ПАТ «Київенерго» вимог ст. 16 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» позивачем надано копію оголошення про планове відключення води 26.05.2017, яке завчасно було розміщене в холі першого під'їзду будинку [ADDRESS] (а.с. 124). Відповідач в судовому засіданні заявив, що не визнає ні факт залиття, ні своєї вини у ньому. Водночас він визнав, що в цей день прибув до своєї квартири за викликом з ОСББ і вичерпував воду з підлоги. Відповідач заявив, що не пам'ятає, чи заходила до його квартири комісія, проте зважаючи на вищенаведені дані ці пояснення суд вважає нещирими і такими, що спрямовані на уникнення відповідальності за завдану шкоду. Судом встановлено, що квартира відповідача розташована безпосередньо над квартирою позивача, а відтак є очевидним, що вода у квартиру позивачів могла потрапити лише з квартири відповідача. Жодних доказів, які б підтверджували, що джерело залиття знаходилося в іншій квартирі, розташованій над квартирою відповідача, або на ділянці, за яку несе відповідальність балансоутримувач, або внаслідок винних неправомірних дій ПАТ «Київенерго», стороною відповідача не надано, а відтак не доведено, що шкоди завдано не з його вини. Відповідно до ч. 4 ст. 319, ч. 1 ст. 322 ЦК України власність зобов'язує, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить. З урахуванням вищевикладеного суд вбачає підстави для покладення відповідальності за завдану позивачу шкоду на відповідача [PERSON] як власника квартири, з якої відбулося залиття. При цьому останній не позбавлений права заявити регресні вимоги до осіб, які користуються квартирою за його згодою. На підтвердження розміру майнової шкоди позивачем надано Висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 12/13-18 від 23.02.2018, відповідно до якого вартість ремонтно-відновлювальних робіт, пов'язаних з усуненням пошкоджень, спричинених залиттям квартири [ADDRESS], на дату проведення експертизи становить 105 343 грн. (а.с. 102-118). Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Висновок експерта № 12/13-18 складений з врахуванням даних, отриманих під час огляду квартири позивача, про проведення якого повідомлявся відповідач (а.с. 131, 132), проте він не скористався своїм правом бути присутнім при огляді пошкодженого майна. У Висновку експерт Чернін Я.О., який має кваліфікацію судового експерта з правом проведення будівельно-технічної експертизи, працює експертом з 2000 р. і зареєстрований у Державному реєстрі судових експертів, будучи обізнаним про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок,

Outcome: partial