Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-04 00:00:00

У квітня 2019 року [PERSON] , від імені та в інтересах якого діє [PERSON] , звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить усунути перешкоди у здійсненні права на користування квартирою [ADDRESS] , шляхом покладення на [PERSON] , яка проживає у квартирі [ADDRESS] зобов`язання: не користуватися звуковідтворювальною апаратурою та іншими джерелами побутового шуму з 22-ї до 8-ї години за київським часом якщо таке користування може спричинити перевищення встановленого санітарними нормами рівня шуму у 30 ДВА, не перевищувати встановлений санітарними нормами рівень шуму у 40 ДВА у денний час, тобто з 8-ї до 22-ї години за київським часом, стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 5000 грн. та судові витрати у розмірі 5000 грн. Позов обґрунтовано тим, що він разом з дружиною [PERSON] та сином [PERSON] проживає у квартирі [ADDRESS] . Поверхом вижче, в квартирі [ADDRESS] , мешкає [PERSON] , яка систематично порушує правила добросусідства і нормального людського спів проживання у багатоквартирному будинку. Нехтуючи простими для дотримання побутовими правилами, відповідач протягом тривалого строку порушує громадський спокій та тишу гучною музикою, постійними компанія в нічний час. Діями відповідача право на відпочинок систематично порушується, тому в умовах квартирного сусідства, вказані дії створюють перешкоди у праві повноцінного користування житлом. На численні прохання і умовляння не вмикати музику принаймні так гучно у нічний час відповідач не реагує. В результаті протиправних дій відповідача, позивач та його дружина неодноразово звертався до правоохоронних органів. Надавали пояснення обставинам, просили застосувати передбачені законом засоби впливу за для недопущення порушення тиші в майбутньому. Зокрема, за зверненнями співробітників поліції проведено профілактичні бесіди. Проте після не тривалого часу, гучна музика з квартири №42 відновилася знову з тією ж постійністю як і раніше, кожного вечора збираються гучні компанії, які супроводжуються гучним сміхом, грюкотом та іншим. Вказаними діями відповідача, йому та членом його родини завдано моральну шкоду, яка виражається у сукупності негативних змін у житті, здоров`ї і побуті. Систематичне порушення відповідачем тиші в нічний час порушує сон, наслідком якого є роздратованість протягом дня, неможливість застережно виконувати повсякденні обов`язки, швидка втомлюваність, порушення уваги і зосередженості, тілесні реакції у вигляді головного болю. Моральну шкоду оцінює у розмірі 5 000 грн. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 10.09.2019 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження судовий розгляд. Позивач в судове засідання не з`явився, надав повноваження представнику. Представник позивача в судове засідання не зявився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, вказав, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить позов задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач у судове засідання не з`явилася про час, дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини не явки суду не відомі. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 02.06.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Маршаловою Л.В., [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Згідно актового запису про шлюб 181, складеного відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Херсоні, [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] В квартирі [ADDRESS] зареєстровані позивач [PERSON] /з 15.11.2006 року/, його дружина [PERSON] та син [PERSON] . Як вбачається з позовної заяви причиною звернення до суду стало порушення відповідачем правил добросусідства, що виражається увімкненні гучної музики та постійними компаніями в нічний час. Відповідно до ст. 13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. Згідно п. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків», затвердженого Постанову КМУ № 572 від 08.10.1992р., власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил. Так, відповідно до абз. 2 п. 9 Правил, у приміщеннях житлових будинків і гуртожитків заборонено голосно співати і кричати, користуватися звуковідтворювальною апаратурою та іншими джерелами побутового шуму з двадцять другої до восьмої години. У відповідності до вимог ч. 1 ст. 24 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації та громадяни при здійсненні будь-яких видів діяльності з метою відвернення і зменшення шкідливого впливу на здоров`я населення шуму, неіонізуючих та інших фізичних факторів зобов`язані, зокрема забезпечувати під час роботи закладів громадського харчування, торгівлі, побутового обслуговування, розважального та грального бізнесу, культури, при проведенні концертів, дискотек, масових святкових і розважальних заходів тощо рівні звучання звуковідтворюваної апаратури та музичних інструментів у приміщеннях і на відкритих площадках, а також рівні шуму в прилеглих до них жилих і громадських будівлях, що не перевищують рівнів, установлених санітарними нормами. За приписами п. 3.1. Правил дотримання тиші в громадських місцях міста Херсона, затверджено рішенням міської ради від 28.12.07 № 673 керівники підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, а також громадяни зобовязані дотримуватися на захищених обєктах та в інших місцях громадського користування рівня шуму, що не перевищує встановленого санітарними нормами рівня (40 ДВА у денний час та 30 ДВА - у нічний час). Згідно розділу 2 визначення термінів вищевказаних Правил захищені обєкти це житлові будинки і прибудинкові території, лікувальні, санаторно-курортні заклади, будинки-інтернати, заклади освіти та культури, готелі і гуртожитки, розташовані в межах населених пунктів заклади ресторанного господарства, харчування, торгівлі, побутового обслуговування, розважального та грального бізнесу, інші будівлі і споруди, в яких постійно чи тимчасово перебувають люди, парки, сквери, зони відпочинку, розташовані на території мікрорайонів і груп житлових будинків; нічний час часовий проміжок від 22 до 8 години за київським часом. Пунктом 6.2. Правил встановлено, що за порушення чинних правил настає відповідальність згідно з Кодексом України про адміністративні правопорушення та іншими актами чинного законодавства. З відповіді Дніпровського відділення поліції Херсонського ГУНП в Херсонській області 1835/361/04/20 від 14.02.2020 року вбачається, що до Дніпровського відділення поліції Херсонського ГУНП в Херсонській області надійшло повідомлення зі служби 102, про те, що 27.02.2019 року о 22.33 за адресою: [ADDRESS] , сусіди порушують тишу. Вказане повідомлення зареєстровано до журналу Єдиного обліку Дніпровського відділення поліції за №3298 від 27.02.2019 року. У зв`язку з тим, що події не мають ознак кримінальног правопорушення вони були списані до справи старшим інспектором-черговим Дніпровського ВП за № 2285 від 28.02.2019 року. Крім того, згідно рапорту патрульної поліції по їх прибуттю порушень не було виявлено, заяв та пояснень не надходило, адміністративні матеріали не складались. У відповідності до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Дослідження в квартирі, якою користується позивач щодо рівня шуму не проводилися. Будь-яких належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що діями відповідача перевищувався рівень шуму в житлі позивача у нічний час - понад 30 ДБА суду не надано. Згідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до змісту ст.ст.11,15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріального - правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення(визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст.16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права . Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямого визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Судова юрисдикція поширюється не загалом на всі суспільні відносини, а лише на такі, що врегульовані нормами права, тобто на правовідносини. У свою чергу, неодмінним елементом правовідносин є їх зміст, тобто суб`єктивне право особи та її юридичний обов`язок. Відтак, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах. Порушенням суб`єктивного права особи є створення будь-яких перепон у реалізації нею свого суб`єктивного права, що унеможливлюють одержання особою того, на що вона вправі розраховувати в разі належної поведінки зобов`язаної особи. Так само протиправним є покладення на особу додаткового обов`язку, який не випливає зі змісту конкретних правовідносин за участі цієї особи. Вирішуючи спір, суд зобов`язаний надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог в частині усунення перешкод у здійсненні права користування квартирою. Відповідно до частин першої та другої статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діяти чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Оскільки, відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог про усунення перешкод у здійсненні права користування квартирою, не підлягають задоволенню також позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди. Не підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення на користь позивача понесених ним судових витрат, оскільки відповідно до п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі відмови в задоволенні позову покладаються на позивача. На підставі викладеного, ст.. 11, 15, 16 ЦК України,

Outcome: dismissed