Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-23 00:00:00

У липні 2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, згідно з якою позивач просить суд: стягнути із [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» заборгованість: за спожиту електричну енергію у розмірі 7, 732,61 грн.; 3% річних та інфляційну складову боргу в сумі - 3 342, 73 грн., а також понесені судові витрати, які складаються з судового збору у розмірі 2102 грн. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що за адресою: [ADDRESS] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] , за яким ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є позивач здійснює постачання електричної енергії до вказаного помешкання, що за адресою: [ADDRESS] , проте відповідач не проводить оплату за використану електроенергію, внаслідок чого утворився борг станом на 01.02.2020р., який становить - 7 732, 61 грн., оскільки відповідач у добровільному порядку борг не погашає, позивач вимушений був звернутися до суду за його примусовим стягненням, а також просив суд стягнути інфляційні втрати, 3% річних та судові витрати. За вказаних обставин, а також зв`язку з виникненням у відповідача заборгованості за договором, яку вона в добровільному порядку не сплачує, позивач звернувся до суду з цим позовом, який просить задовольнити в повному обсязі. Ухвалою від 20.08.2020 року відкрито провадження в цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Разом з тим, подав заяву в якій позивач просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, а справу розглядати у його відсутність. Крім того, позивач не заперечує щодо заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не сповістила. Разом з тим, відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Як вбачається із матеріалів справи і це встановлено судом, відповідач [PERSON] є власником особового рахунку № [NUMBER] (отримувачем) електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999р. № 1357 (далі по тексту - Правила № 1), останніми врегульовано відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, які були чинні до 11 червня 2018 р., а після цієї дати Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018р. за № 312 (далі по тексту - Правила № 2). Згідно вказаних правил, позивач, як енергопостачальник, постачав електричну енергію в необхідних споживачу обсягах, а споживач мав оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами), Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Згідно з п.п. 19, 21 Правил № 1, п.п. 5.5.1-5.5.5 Правил № 2, розрахунки населення за спожиту електричну енергію за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Згідно з п. 48 Правил № 1. п. 5.5. Правил № 2 користування електричною енергією для населення споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», в редакції. яка була чинна на час спірних правовідносин, споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та правил. Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. З матеріалів справи вбачається, що станом на 01.02.2020р. заборгованість відповідача перед позивачем складається із заборгованості за спожити електроенергію - 7 732,611 грн., 3% річних та інфляційну складову боргу - 3 342,73 грн. Згідно з п. 28 Правил № 1, у разі відсутності у споживача коштів на оплату заборгованості він повинен звернутися до енергопостачальника із заявою про складання графіка погашення заборгованості або відстрочення терміну оплати та надати довідки, що підтверджують його неплатоспроможність. Проте вищезазначених дій відповідач не вчиняв. За змістом ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідачки на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, понесені останнім, які складаються з судового збору в розмірі 1921,0 грн.

Outcome: approved