Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-27 00:00:00

У листопаді 2014 року позивачі звернулися до Печерського районного суду міста Києва з позовом та просили суд визнати за [PERSON] право власності на спадкове майно після смерті [PERSON], померлого [INFO], в порядку спадкування за заповітом, а саме на 5/12 часток квартири [ADDRESS], загальною площею 80,1 кв. м.; визнати за [PERSON] право власності на спадкове майно після смерті [PERSON], померлого [INFO], в порядку спадкування за законом, а саме на 1/12 частку вищезазначеної квартири. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер [PERSON], який за життя склав заповіт на користь дружини [PERSON] та яким заповів їй все своє майно, а саме ? частини квартири [ADDRESS] та житловий будинок по [ADDRESS]. На момент смерті спадкодавця його син [PERSON] не досяг повноліття, а тому є таким, що має право на обов'язкову частку у спадщині. Позивачі своєчасно звернулися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак постановою нотаріуса їм було відмовлено у видачі свідоцтва у зв'язку із відсутністю правовстановлюючого документа на вищезазначену квартиру. Документом, який підтверджує належність права власності на ? частини квартири померлому є інформаційна довідка Київського МБТІ та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна. В судове засідання позивачі, будучи належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, не з'явилися. Представник позивачів [PERSON] подала до суду клопотання про розгляд справи без її участі та зазначила, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує. [PERSON] подала до суду клопотання про розгляд справи за відсутності відповідача та зазначила, що позов визнає в повному обсязі. Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бурмака І. П. направила до суду заяву з проханням слухати і приймати рішення у справі у її відсутність, згідно чинного законодавства. Згідно ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За викладених обставин, враховуючи згоду позивача на заочний розгляд справи, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи у відсутності відповідача на підставі наявних в справі доказів. Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу від 02 листопада 1996 року. Від шлюбу мають сина - [PERSON] [INFO]. 8 жовтня 2009 року [PERSON] склав заповіт, яким на випадок своєї смерті все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, та взагалі все те, що буде належати йому за законом і на що він матиме право, заповів [PERSON], [INFO]. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть. 10 квітня 2014 року [PERSON] та [PERSON] звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини. Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бурмаки І.П. від 29 жовтня 2014 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на 1/6 частку спадкового майна, а саме: на 1/12 частку квартири [ADDRESS] та на 1/6 частку житлового будинку [ADDRESS], та [PERSON] - у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом 5/6 часток спадкового майна, а саме: 5/12 часток вищезазначеної квартири та на 5/6 часток вищезазначеного житлового будинку. Згідно інформаційної довідки Київського МБТІ від 23 травня 2014 року за [PERSON] на праві власності зареєстрована ? частина квартири [ADDRESS]: 1/3 частина на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Сектором приватизації Московської державної адміністрації 30 березня 1993 року; 1/6 частина на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 2-гою Київською держнотконторою 20 червня 1995 року №3-2110. Відповідно до 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців ). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ч. 1 ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка). З матеріалів справи вбачається, що після смерті [PERSON] його спадкоємцем за заповітом є дружина [PERSON], а спадкоємцем за законом - син [PERSON], який на момент відкриття спадщини, був неповнолітнім, а тому має право на обов'язкову частку у спадщині. Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Після звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини на нерухоме майно, позивачам було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину через відсутність правовстановлюючих документів. Оскільки право власності померлого на квартиру [ADDRESS] підтверджується інформаційною довідкою Київського МБТІ від 23 травня 2014 року, дублікатом свідоцтва про право власності на житло, виданого Сектором приватизації Московської державної адміністрації 30 березня 1993 року, та свідоцтвом про право на спадщину, виданим 2-гою Київською держнотконторою 20 червня 1995 року, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] та [PERSON] про визнання за ними права власності на майно в порядку спадкування. На підставі викладеного та

Outcome: approved