Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-27 00:00:00

У липні 2019 р. [PERSON] та [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] , [PERSON] , позивачі) звернулися до суду з позовом до [PERSON] (далі по тексту - до [PERSON] , відповідач) про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в розмірі 96 945 грн., інфляційних збитків в розмірі 9 112,83 грн., трьох процентів річних в розмірі 3 976,07 грн. - в рівних частках на користь кожного з позивачів, та моральної шкоди в сумі 12 031,04 грн. на користь [PERSON] і 5 000 грн. на користь [PERSON] . Позов обґрунтований такими обставинами. Позивачі є співвласниками квартири [ADDRESS] . 19.12.2017 квартиру позивачів було залито гарячою водою. Причиною залиття став розрив радіатора системи теплоспоживання у розташованій двома поверхами вище квартирі № 432 , у якій проживає [PERSON] . В процесі ліквідації наслідків залиття позивачі понесли витрати на ремонт кондиціонера в сумі 380 грн., на оренду двох осушувачів повітря в сумі 1800 грн. та на придбання електричного устаткування в сумі 592,83 грн. Відповідно до Акту оцінювача вартість матеріального збитку, завданого позивачам через пошкодження майна внаслідок залиття, становить 85 681 грн. Вартість оцінки склала 1 500 грн. Позивачі повідомили відповідача про суму матеріального збитку та запропонували її відшкодувати, на що відповідач відповіла відмовою. У травні 2018 позивачі подали позов до суду. За зверненням позивачів судовим експертом проведено будівельно-технічну експертизу та складено висновок, відповідно до якого розмір завданого їм збитку становить 85 265 грн. Витрати позивачів на проведення експертизи склали 8 000 грн. Отже внаслідок залиття позивачам завдано майнової шкоди в загальному розмірі 96 945 грн. Відповідно до вимог статті 625 ЦК України відповідач на вимогу позивачів зобов`язана сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Окрім майнової шкоди, позивачам завдано моральну шкоду, яка виявилась у довготривалому знаходженні у стані стресу, моральних стражданнях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушеннях стосунків з членами родини, необхідності докладання величезних зусиль протягом декількох місяців для збору води, бруду, вологи, витратах часу та коштів для організації проведення ремонту і необхідність взяття для цього позивачем 1 вимушеної відпустки за рахунок щорічної відпустки, під час якої він планував відпочивати. Ухвалою від 20.09.2019 суд відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивачі подали заяви про розгляд справи за їх відсутності. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, пояснення щодо позову не подав. За зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача двічі направлялись ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками, які повернулися з відміткою: «адресат відсутній». Отже зважаючи на те, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, неподання у встановлений судом строк заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою частини 8 статті 178 ЦПК України. У зв`язку з нез`явленням сторін суд розглянув справу без фіксування судового засідання технічними засобами. Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини. Двокімнатна квартира [ADDRESS] належить на праві власності позивачам [PERSON] та [PERSON] в рівних долях на підставі свідоцтв про право на спадщину за законом від 05.11.2008 (а.с. 15-16, 17). 19.12.2017 мав місце факт залиття квартири позивачів водою, внаслідок чого було пошкоджено опоряджувальні покриття стелі, стін та підлоги коридору, двох житлових кімнат, кухні, ванної кімнати, вбиральні, лоджії та в усіх приміщеннях порушено електропостачання, що підтверджується актом від 20.12.2017, підписаним позивачем [PERSON] та мешканцями будинку [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 18), актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (холодного водопостачання) від 22.12.2017, складеним комісією житлово-експлуатаційної дільниці № 202 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (далі - ЖЕД-202, а.с. 20); дефектним актом від 14.01.2018 та фототаблицею до нього, складеними оцінювачем [PERSON] (а.с. 38-39, 76-83). Згідно з даними акту ЖЕД-202 залиття сталося внаслідок пошкодження (пориву) радіатора опалення в кухонному приміщенні квартири № 432 , яка розташована на 18 поверсі. В акті зазначено, що радіатор, який передбачено проектним рішенням, було самостійно замінено власниками квартири № 432 . За інформацією Київського міського бюро технічної інвентаризації вищевказана квартира зареєстрована на праві власності за [PERSON] . Згідно з положеннями статей 12, 76-82 ЦПК України, які визначають загальні правила доказування у цивільному процесі, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення і щодо яких у учасників справи виникає спір. За приписами статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За нормою статті 319 ЦК України власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Системний аналіз наведених норм процесуального та матеріального права дає підстави для висновку, що вина заподіювача шкоди у деліктних зобов`язаннях презюмується, а відтак саме відповідач, якщо він заперечує проти позову, повинен довести відсутність вини у завданні шкоди. У наданому позивачами акті про залиття від 22.12.2017, складеному комісією ЖЕД- 202, зафіксовано факт пошкодження квартири позивачів водою, зазначено причину залиття та особу, яка у ньому винна, і жодних доказів, які б спростовували зафіксовані у ньому обставини, суду не не надано, а відтак цей акт є належним доказом протиправності поведінки відповідача та його вини у заподіянні шкоди. Таким чином суд вважає доведеним, що відповідач [PERSON] своєю бездіяльністю, яка полягає у самовільному переплануванні належної їй квартири та нездійсненні контролю за станом інженерних мереж, допустила аварію в системі теплопостачання, чим завдала позивачам майнової шкоди. Відповідно до статті 1192 ЦК України суд з урахуванням обставин справи за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. На підтвердження розміру майнової шкоди позивачами надано висновок експерта № 05.11.18 судової будівельно-технічної експертизи від 30.11.2018, відповідно до якого розмір матеріального збитку, завданого в результаті залиття квартири [ADDRESS] , становить 85 265 грн. (а.с. 93-150). Дослідженням даного висновку встановлено, що за формою та змістом він відповідає вимогам статі 102 ЦПК України. Висновок експерта складений з врахуванням даних, отриманих під час огляду квартири позивачів оцінювачем [PERSON] , що зафіксовано у відповідному дефектному акті. Про дату та час огляду квартири позивачів оцінювач повідомляв відповідача, що підтверджується письмовим повідомленням (а.с. 34, 35). Дане повідомлення відповідач отримала, проте своїм правом на участь в огляді пошкодженого з її вини майна не скористалась. У висновку експерт Лиценко М.В. , який має кваліфікацію судового експерта з правом проведення будівельно-технічної експертизи, стаж експертної роботи з 2012 р.,

Outcome: partial