Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~У квітні 2021 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини обґрунтовуючи його тим, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 5,40 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Тарасівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області та належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку Серії КР №087607 від 15.03.2004 року. Вказує, що згідно заповіту від 24.01.2020 року, посвідченого державним нотаріусом Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздовою О.П., мати йому заповіла вказану земельну ділянку, але у встановлений шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини так як не знав про існування заповіту. Про даний факт він дізнався від своєї сестри лише у березні 2021 року, як повернувся з країни Польща, де він тривалий час перебував в період з 04.02.2020 року по 21.03.2021 рік. Коли позивач звернувся до державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздової О.П. з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, йому було відмовлено у вчинені нотаріальної дії, про що винесено відповідну постанову, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для її прийняття, тому просить визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначити йому додатковий строку для подачі відповідної заяви до нотаріуса у два місяці з дня набирання чинності рішенням суду. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 15 квітня 2021 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено у справі підготовче судове засідання. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 06 травня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Бобринецького\~районного суду\~Кіровоградської області\~від 22\~червня 2021\~року залучено\~в якості\~третьої особи,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмету спору\~на стороні\~відповідача [PERSON] . Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав та просив його задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві, вказавши що він дізнався про складений заповіт від сестри лише в березні 2021 року, коли повернувся з закордону. Також додав, що ще однією причиною пропуску цього строку були також обставини, пов`язані із стислим графіком його роботи та віддаленістю місця роботи від посольства чи консульства України в республіці Польща. \~ \~ \~ \~Представник позивача адвокат Бондаренко І.А. в судовому засіданні позов підтримала та просила суд його задовольнити з підстав зазначених у ньому. Представник відповідач Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, \~про дату, час та місце розгляду повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про слухання справи за його відсутності де він не заперечив щодо задоволення позовних вимог (а.с.92). Відзиву на позов від відповідача не надходило. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача [PERSON] в судовому засіданні не заперечила проти задоволення позовних вимог з підстав зазначених у позовній заяві та вказала, що вона після смерті матері прийняла спадщину за іншим заповітом, тому не претендує на частку спадщини позивача та не заперечує його права на спадщину. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 8\~ст. 178 ЦПК України\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Суд, заслухавши пояснення учасників справи та вивчивши матеріали позову приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис №80, виданим Бобринецьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 03.06.2020 року (а.с.10). Після смерті [PERSON] до складу спадщини увійшла також земельна ділянка № [NUMBER] , площею 5,40 га., кадастровий номер 3520887200:02:000:0805 в межах згідно плану, що знаходиться на території Тарасівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської та належить померлій згідно державного акту на право приватної власності на землю Серії КР № 087607, виданого Бобринецькою районною державною адміністрацією від 15.03.2004 року (а.с.11). Відповідно заповіту посвідченого державним нотаріусом Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздовою О.П. від 24.01.2012 року, зареєстрованого в реєстрі за №63 [PERSON] заповіла [PERSON] земельну ділянку №0805, площею 5,40 га., кадастровий номер 3520887200:02:000:0805, яка розташована на території Тарасівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області та належить їй на підставі Державного акту на право приватної власності на землю Серії КР №087607, виданого Бобринецькою державною адміністрацією Кіровоградської області від 15.03.2004 року (а.с.12). Даний заповіт зареєстровано 24.01.2020 року державним нотаріусом Дроздовою О.П. за №63 та на час розгляду справи він є чинним, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі за №59142737 від 24.01.2020 року (а.с.13). Постановою державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області від 08.04.2021 року [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої [PERSON] відмовлено, оскільки в шестимісячний строк не вчинено дій передбачених ст.ст.1268-1271 ЦК України (а.с.14). З матеріалів спадкової справи вбачається, що донька померлої [PERSON] , [PERSON] 22.01.2021 року звернулася до Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а.с.44). Згідно закордонного паспорту позивача [PERSON] в період з 04.02.2020 року по 21.03.2021 рік перебував в Республіці Польща (а.с.8-9). В судовому засіданні позивач був допитаний в якості свідка та показав, що пропустив строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки перебував за кордоном в країні Польща на роботі в період з 04.02.2020 року по 21.03.2021 рік де працював на м`ясокомбінаті, який географічно віддалений від населеного пункту та від посольства чи консульства України, на роботу виходив працювати з 4-х ранку, тому часу вистачало тільки на відпочинок після зміни. Також вказує, що про наявність заповіту він дізнався від сестри лише в березні 2021 року, як повернувся з закордону, після чого відразу звернувся до державного нотаріуса для видачі свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до\~статті 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Згідно\~ змісту ч. 1 ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та у відповідності до\~ст. 1270 ч.1-2 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої\~статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо). Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України у справі №750/262/20 від 11.11.2020 року. Оскільки спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] , тому строк для прийняття спадщини після смерті останньої закінчився [INFO] . Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, [PERSON] посилався, у тому числі на те, що він тривалий час працював за межами України, мав складні умови праці які унеможливили подачу цієї заяви у строк, визначений законом, та про заповіт дізнався від сестри лише в березні 2021 року, тобто у позивача мали місце поважні причини пропуску строку для подачі заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , які пов`язані з об`єктивними, непоборними істотними труднощами для спадкоємця на вчинення таких дій. За змістом статей\~12,81,89,263 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд вважає, що зазначені позивачем обставини є об`єктивними та поважними, вони могли бути перешкодою для прийняття спадщини встановлений законом строк, тому, на підставі вище наведеного, суд приходить до переконання, що позовні вимоги позивача обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Судовий збір, сплачений позивачем [PERSON] при зверненні до суду в сумі 908,00 грн., залишити за позивачем.

Outcome: approved