Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-23 00:00:00

У липні 2015 року прокурор Яготинського району в інтересах [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду із вказаним позовом. Зазначали, що [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] є співвласниками житлового будинку №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області. Посилаючись на те, що згоди щодо поділу вказаного нерухомого майна між ними не досягнуто, просили поділити в натурі житловий будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області, виділивши в власність [PERSON], [PERSON] на належні їм ? частки приміщення: коридор 1-1 площею 8 кв.м; коридор 1-5 площею 13,6 кв.м; житлову кімнату 1-6 площею 21,6 кв.м; житлову кімнату 1-7 площею 13,4 кв.м; житлову кімнату 1-8 площею 13,9 кв.м; балкон площею 0,9 кв.м; сарай, огорожу, ворота з хвірткою, огорожу, водопровід, вимощення; [PERSON], [PERSON] на належну їм ? частку приміщення: кухню 1-2 площею 8,8 кв.м; ванну 1-3 площею 4,2 кв.м; гараж 1 площею 30,9 кв.м; погріб, убиральню, каналізаційну яму, установити порядок користування земельною ділянкою за адресою: м. Яготин, вул. 24 Серпня, 26. У судовому засіданні прокурор та представник [PERSON] позов підтримали, просили позов задовольнити. Представник [PERSON] та опікун [PERSON] пояснив, що [PERSON] після смерті батьків проживала в нього, зараз намагається влаштуватись у м. Києві, [PERSON] проживає в нього. Він є рідним дідусем [PERSON] та [PERSON], у будинку у дітей є окремі кімнати у кожного. Прокурор при визначенні варіанту поділу спірного житлового будинку просив врахувати, що частка [PERSON] та [PERSON] у праві власності на вказаний жилий будинок є більшою і що оскільки [PERSON] не працює, [PERSON] також лише намагається влаштуватись на роботу, опікун [PERSON] є пенсіонером, розмір компенсації перевищення вартості часток повинен бути мінімальним. Опікун [PERSON] [PERSON] пояснив, що він не має коштів проводити переобладнання житлового будинку і найближчим часом не планує проводити такі роботи, бачив, що [PERSON] проведені ремонтні роботи, однак ці роботи вважав недоцільними. [PERSON], яка діє в своїх інтересах та в інтересах [PERSON], представник [PERSON] позов визнали, однак просили при визначенні варіантів поділу спірного жилого будинку врахувати, що саме [PERSON] після смерті свого чоловіка проживає у спірному будинку, оплачує комунальні послуги, зробила там ремонт, просила залишити їй кухню та ванну кімнату, іншого житла вона не має, не працює, їй допомагає її батько. [PERSON] проживає в м. Києві, [PERSON] проживає разом зі своїм опікуном. Також пояснила, що вона готова переобладнати гараж у житлову кімнату, а також має можливість проживати (спати) в кухні. Представник Служби у справах дітей при визначенні варіантів поділу житлового будинку просила врахувати позовні вимоги, а також обґрунтування клопотання про призначення експертизи. Суд, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, прийшов наступних висновків. Установлено та не оспорюється сторонами по справі, що жилий будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області належав на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] [PERSON] та [PERSON] перебували у шлюбі, від шлюбу народжені діти: [PERSON], [PERSON] 24 червня 2008 року [PERSON] померла. Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 02 березня 2009 року (а.с. 11) за [PERSON] та [PERSON] визнано право власності на жилий будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області по ? частці за кожним у порядку спадкування після смерті матері [PERSON] [PERSON] після смерті дружини уклав шлюб із [PERSON] Від шлюбу народилась [PERSON] 24 жовтня 2013 року [PERSON] помер. Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 06 листопада 2014 року (а.с. 18-20) визнано за [PERSON] право власності на 1/8 частку жилого будинку будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області з відповідними частками господарських споруд у порядку спадкування після смерті чоловіка [PERSON]; визнано за [PERSON] право власності на 1/8 частку жилого будинку будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області з відповідними частками господарських споруд у порядку спадкування після смерті батька [PERSON]; визнано за [PERSON] право власності на 1/8 частку жилого будинку будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області з відповідними частками господарських споруд у порядку спадкування після смерті батька [PERSON]; визнано за [PERSON] право власності на 1/8 частку жилого будинку будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області з відповідними частками господарських споруд у порядку спадкування після смерті батька [PERSON]. Таким чином [PERSON] та [PERSON] належить по 1/8 частці спірного нерухомого майна, а [PERSON] та [PERSON] по 3/8 частки (по ? після смерті матері та по 1/8 після смерті батька). [PERSON] і [PERSON] зареєстровані у житловому будинку №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області, однак у цьому будинку не проживають. [PERSON] та [PERSON] у спірному будинку зареєстровані та проживають. [PERSON] сплачує комунальні послуги, зробила ремонт у будинку. Між дітьми померлого [PERSON] від першого шлюбу [PERSON], [PERSON] і другою дружиною померлого [PERSON] [PERSON] згоди щодо поділу будинку не досягнуто. За змістом ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. За змістом п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв'язку з цим ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. При поділі жилого будинку суд зобов'язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. Як вбачається з висновку судової будівельно-технічної експертизи від 18 вересня 2015 року провести поділ житлового будинку №26 по вул. 24 Серпня в м. Яготині за варіантом, визначеним у першому питанні ухвали суду з дотриманням вимог державних будівельних норм щодо загальної площі виділеної окремої квартири можливо з відхиленням від ідеальних часток та з відмінністю у тому, що неможливо виділити при даному поділі співвласнику 2 на його ? частки коридор 1-1, оскільки порушується вимога, що приміщення в окремій квартирі повинні бути взаємоповязаними, оскільки від кухні 1-2 та ванни 1-3 тільки через коридор 1-1 існує можливість улаштувати прохід до гаражу 1-І, який пропонується виділити співвласнику 1 та переобладнати в житлову кімнату. Експертом запропоновано пять можливих варіантів поділу спірного житлового будинку. Квартири житлового будинку, які виділяються в ізольоване користування у наданих вище можливих варіантах поділу, згідно вимог діючих нормативних документів, чинних на території України в галузі будівництва, повинні або можуть бути забезпечені таким інженерним устаткуванням: автономною системою електропостачання та слабких струмів; автономною системою газопостачання; автономною системою опалення; автономною системою водопостачання; автономною системою водовідведення. При визначенні варіантів поділу жилого будинку суд виходить із такого. Прокурор та представник [PERSON] просили провести поділ житлового будинку відповідно до варіанта №4, оскільки при такому варіанті поділу найменшою буде компенсація вартості перевищення частки, а відповідачка не працює. [PERSON], яка діє в своїх інтересах та в інтересах [PERSON], та представник [PERSON] просили поділити спірний житловий будинок відповідно до варіанту №1, оскільки позивачі мають інше місце проживання, будинком не цікавляться, вона ж іншого місця проживання не має, має малолітню дитину та не може залишитись без кухні та ванної. Водночас пояснила, що вона здатна в гаражі облаштувати житлову кімнату, а до цього часу вона з донькою може спати в кухні, оскільки там достатньо місця. Вона також готова сплатити компенсацію за цим варіантом, їй матеріально допомагає батько. Представник Служби у справах дітей пояснив, що будинок необхідно ділити з урахуванням приміщень, вказаних у позовних вимогах та клопотанні про призначення судової будівельно-технічної експертизи. За таких обставин суд вважає, що спірний житловий будинок необхідно поділити відповідно до варіанту №1, оскільки спірний жилий будинок є постійним місцем проживання [PERSON] та малолітньої [PERSON], іншого житла вони не мають, [PERSON] з часу смерті чоловіка сплачує комунальні послуги, здійснила ремонт будинку, що не оспорювалось представником [PERSON] та опікуном [PERSON] [PERSON] та [PERSON] мають інше місце проживання. Доводи прокурора про те, що при такому варіанті поділу [PERSON], яка не працює, має сплатити 26072 грн., що є значною, суд приймає до уваги, однак вважає, що поділ спірного житлового будинку за іншим варіантом, який позбавляє [PERSON] та [PERSON] кухні та ванної, буде суттєво порушувати права малолітньої. Крім того, суд приймає до увагу доводи [PERSON] про те, що їй допомагає батько, оскільки вона сплачує комунальні послуги, проводить ремонтні роботи у будинку. Також суд зважає на ті обставини, що звертаючись до суду із вказаним позовом, а також заявляючи клопотання про проведення експертизи позивачі просили виділити кухню і ванну саме відповідачам і що [PERSON] пояснив, що найближчим часом до спірного будинку [PERSON] та [PERSON] вселятись не будуть. Суд також враховує і доводи представника Служби у справах дітей про те, що при визначенні варіантів поділу необхідно врахувати вимоги позовної заяви та клопотання про призначення експертизи, які відповідають саме варіанту поділ спірного будинку №1. Разом із тим відповідно до ч. 1 ст. 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Однак без відповідної експертизи суд позбавлений можливості встановити порядок користування земельною ділянкою. Як пояснив прокурор така експертиза не проводилась через брак коштів. За таких обставин правові підстави для визначення порядку користування земельною ділянкою у суду відсутні, а відтак позов в цій частині задоволенню не підлягає. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить із такого. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Вартість частки житлового будинку, яка виділяється [PERSON] та [PERSON], згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи становить 106827 грн., таким чином, оскільки судовий збір при подачі позову не сплачувався, з [PERSON], яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої [PERSON], в дохід держави слід стягнути 1068 грн. 27 коп. судового збору. [PERSON] при поданні позовної заяви судовий збір не сплатила, від судового збору не звільнена. Вартість частки, яка виділяється [PERSON] становить згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи 216193/2 = 108096 грн. 50 коп., а отже судовий збір складатиме 1080 грн. 97 коп. (0,01Х216193 грн./2). Саме таку суму слід стягнути з [PERSON] в дохід держави. Суд позбавлений можливості стягнути з [PERSON], яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої [PERSON], на користь позивачів витрати по проведенню експертизи, оскільки підтвердження таких витрат суду надано не було (надано квитанцію на ФОП Шкварько, експертизу проводила ФОП Безрукова). Термін проведення робіт, визначених експертом для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які виділяються співвласникам, суд вважає за необхідне до 01 січня 2017 року.

Outcome: partial