Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-02 00:00:00

У квітні 2020 року позивач звернувся до суду з цим позовом, в якому просив визначити йому додатковий строк, тривалістю два місяці, для подання до нотаріальної контори письмової заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Стислий виклад позиції позивача. [INFO] в с. Куниче Крижопільського району Вінницької області померла [PERSON] , та після смерті якої відкрилась спадщина, що складається з земельних ділянок, які розташовані на території Станіславчицької сільської ради Жмеринського району Вінницької області та належали померлій на підставі державних актів, які видавались на підставі розпорядження голови Жмеринської районної державної адміністрації. Відповідно до заповіту від 22.10.2004 [PERSON] , належне їй право на земельну частку (пай) у землі, що перебувала у колективній власності КСП «Поділля» с. Станіславчик заповідала саме позивачу, проте при зверненні до нотаріальної контори йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, який останній пропустив з підстав того, що про наявність заповіту йому стало відомо лише у жовтні 2019 року, після чого він одразу звернувся до нотаріальної контори. В в судовому засіданні [PERSON] підтримав подану ним позовну заяву та просив задовольнити з підстав, викладених в ній. Відзив на позовну заяву відповідач не подавав. Процесуальні дії, заяви та клопотання. 02.04.2020 ухвалою судді відкрито провадження, справа призначена до підготовчого засідання на 19.05.2020. 19.05.2020 ухвалою суду розгляд справи відкладено на 10.08.2020, визнано явку позивача в судове засідання обов`язковою. 03.08.2020 надійшла заява представника Станіславчицької ради, відповідно до якої сільський голова В. Перепечай визнав позов [PERSON] 10.08.2020 ухвалою суду змінено первісного відповідача Станіславчицьку сільську раду Жмеринського району належним відповідачем Куницькою сільською радою Крижопільського району Вінницької області. 13.08.2020 - надійшла копія позову з додатками для відповідача. 10.09.2020 - підготовче засідання закрито, справа призначена до судового розгляду на 03.11.2020. 09.10.2020 від приватного нотаріуса Крижопільського районного нотаріального округу Питель М.С. надійшла інформаційна довідка зі Спадкового реєстру. Представник відповідача Куницької сільської ради в судове засідання не з`явився, сільський голова Нагорняк В.О. надав заяву, відповідно до якої позовні вимоги [PERSON] визнав, справу просив розглянути у відсутність представника сільської ради. Відповідності до частини 3 ст. 211 ЦПК України, за погодження зі сторонами судовий розгляд справи здійснено на підставі наявних у суду матеріалів у відсутність представника відповідача. Фактичні обставини, встановлені судом. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] в с. Куниче Крижопільського району Вінницької області (а.с.7), яка до дня своєї смерті була зареєстрована та постійно проживала в с. Куниче Крижопільського району Вінницької області, що вбачається з довідки, виданої виконавчим комітетом Куницької сільської ради від 17.10.2019 № 381 (а.с.8). Згідно копії заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Станіславчицької сільської ради, [PERSON] на випадок своєї смерті належне їй право на земельну частку (пай) заповідала [PERSON] (а.с.90). Відповідно до списку громадян, яким передаються у власність земельні ділянки в розмірі земельної частки (паю) і які отримують державні акти на право власності на земельні ділянки на території Станіславчицької сільської ради с. Станіславчик Жмеринського району Вінницької області, значиться [PERSON] , площа земельної ділянки 2,2624 га, земельна ділянка передана у власність на підставі розпорядження голови Жмеринської РДА (а.с.10-12). Постановою приватного нотаріуса Крижопільського районного нотаріального округу позивачу було відмовлено в оформленні спадщини після смерті [PERSON] , у зв`язку з попущенням строку для прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.10.2019 № 669/02-31 (а.с.13). Згідно копії Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) / (заповіти / спадкові договори) спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Заповіт чинний (а.с.14,46). Вказані докази суд приймає до уваги, так як вони містять інформацію щодо предмета доказування, одержані в порядку встановленому законом, ніким не оспорюються. Мотиви суду. Норми права які застосував суд. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому суду враховує судову практику Верховного Суду, викладену в постанову Верховного Суду від 17.10.2018 року справа № 681/203/17-ц, провадження № 61-26164св 18, в якій вказано, що незначний проміжок часу між закінчення шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини та часом звернення особою до суду за захистом своїх прав, потрібно приймати до уваги, при вирішення питання щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріуса. Крім того, відповідно до правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» 30.05.2008 № 7 в абзаці 6 пункту 24 роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. На аналогічні норми законодавства посилалась і позивач у своєму позові. Відповідно до статей 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Судом в судовому засіданні було встановлено, що позивач не мав змоги звернутись вчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом у встановлений законом строк у зв`язку з тим, що він не знав про наявність такого заповіту. Він звернувся до нотаріальної контори із заявою, але час звернення до нотаріуса з відповідною заявою визначений законом сплив. Суд оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх досліджені, проаналізувавши факт надання законодавцем переваги здійсненню спадкуванню за заповітом, як особистому розпорядженню особи на випадок смерті, приходить висновку, що для реалізації [PERSON] своїх прав як спадкоємця, слід надати додатковий строк, тривалістю в два місяці з дня набрання рішення суду законної сили, на подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . Розподіл судових витрат. Судові витрати слід залишити за позивачем, як він того просив. На підставі викладеного,

Outcome: approved