Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-29 00:00:00

У листопаді 2016 р. [PERSON] (далі по тексту - [PERSON], позивач) звернулася до суду з позовом до [PERSON] (далі по тексту - [PERSON], відповідач) про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, а саме: житлового будинку та земельної ділянки, що знаходяться за адресою: [ADDRESS]. Позов обґрунтований такими обставинами. Позивачу на підставі договору дарування належить Ѕ частина житлового будинку за адресою: [ADDRESS]. Відповідачу на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом належить інша Ѕ частина вищевказаного будинку. Спірний будинок складається з таких приміщень: коридор (1) площею 4,9 кв.м.; коридор (1-1) площею 7,4 кв.м.; житлова кімната (1-2) площею 19,2 кв.м.; житлова кімната( 1-3) площею 14,7 кв.м.; кухня (1-4) площею 8,8 кв.м.; житлова кімната (1-5) площею 8,9 кв.м.; житлова кімната (1-6) площею 11,5 кв.м.; житлова кімната (1-7) площею 17,9 кв.м. Мати, яка подарувала позивачу вищевказану частину будинку, постійно проживала та проживає у приміщеннях 1-2, 1-3, 1-4, 1-5. У цих приміщеннях на даний час проживає і позивач. Відповідач мешкає у приміщеннях 1, 1-1, 1-5, 1-6, 1-7. Останній час між сторонами виникають спори про порядок користування і володіння будинком, угоди про спосіб виділення частки позивача із загального майна не досягнуто. Окрім того відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом та державного акту про право власності на земельну ділянку позивачу та відповідачу належить по Ѕ частині земельної ділянки, на якій розташований вищевказаний будинок, а також господарські будівлі і споруди, саме: гараж (Ж); літня кухня (З); навіс (І); вбиральня (К); спорудження (1-3, І, ІІ) Ухвалами від 22.03.2017 та від 07.12.2017 суд за клопотанням позивача призначив у справі будівельно-технічну експертизу експертизу та додаткову будівельно-технічну експертизу з метою визначення можливих варіантів поділу будинку та земельної ділянки. Після надходження до суду висновків експертиз позивач подала заяву про уточнення позовних вимог. Позивач просить виділити їй в натурі житлову кімнату (1-2) площею 19,2 кв.м, житлову кімнату (1-3) площею 14,7 кв.м, кухню (1-4) площею 8,8 кв.м, Ѕ частину житлової кімнати (1-5), веранду «а1», гараж «Ж», літню кухню «З», навіс «І», убиральню «К», споруду «2» та Ѕ частину земельної ділянки відповідно варіанту 1 додаткової судової земельно-технічної експертизи № 9002 від 02.03.2018 (План 1) площею 500 кв.м. з урахуванням забудови частини будинку, господарських будівель і споруд, що їй виділяються, розташовану в межах лінійних розмірів між поворотними точками: від 1 до 2 - межа проходить в східному напрямку по існуючий огорожі 25,24 м; від 2 до 4 - межа проходить по південному напрямку по існуючій огорожі 26,55 м; від 4 до 10 - межа проходить в західному напрямку по подвір'ю, зовнішній стіні житлового будинку, середині спільної стіни між приміщеннями 1-1 та 1-2,1-3 та 1-5, середині приміщення 1-5, між приміщеннями 1-5 та 1-6, по подвір'ю -53.57 м; від 10 до 1 - межа проходить в північному напрямку по подвір'ю 26.52 м. В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали та пояснили, що запропонований позивачем варіант поділу будинку та земельної ділянки максимально відповідає існуючому порядку користування спільним майном та інтересам обох сторін. Відповідач викликався в судове засідання у встановленому законом порядку за зареєстрованим місцем його проживання, проте до суду він не з'явився без повідомлення причин неявки, письмовий відзив на позов не подав. За таких обставин суд відповідно до положень статей 280, 281 ЦПК України ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Заслухавши позивача, представника позивача, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини. На підставі свідоцтва про право приватної власності на домоволодіння від 06.09.1989 [PERSON] набув право власності на житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS]. Після смерті [PERSON] спадщину прийняли його дружина [PERSON] та син [PERSON] в рівних частках, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданим 01.10.1997 державним нотаріусом 16-ї Київської державної нотаріальної контори Шевченко М.І., зареєстрованим у реєстрі № 2466. На підставі рішення Київської міської ради від 16.03.2006 № 288/3379 [PERSON] та [PERSON] було передано у спільну часткову власність земельну ділянку площею 0,1 га для обслуговування вищевказаного житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташовану за адресою: [ADDRESS], кадастровий номер: [NUMBER]. 05.05.2007 [PERSON] подарувала належні їй Ѕ частину вищевказаного житлового будинку та земельної ділянки дочці [PERSON], що підтверджується договорами дарування, посвідченими 05.05.2017 приватним нотаріусом Кириленко Л.В., зареєстрованими у реєстрі за № 3938, № 3935, та виданим на ім'я [PERSON] державним актом на право приватної власності на земельну ділянку від 13.09.2007, зареєстрованим в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 10-7-07087. З технічного паспорту на вищевказаний житловий будинок, виготовлений Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна станом на 15.03.2007, вбачається, що спірний будинок має загальну площу 102,2 кв.м., житлову - 81,1 кв.м., і складається з житлового будинку під літерою «А» та надвірних будівель і споруд - літньої кухні «З», гаража «Ж», навісу «І», убиральні «К» та споруд 1-3, І, ІІ. Сам будинок складається з таких приміщень: коридор (1) площею 4,9 кв.м., коридор (1-1) площею 7,4 кв. м., житлова кімната (1-2) площею 19,2 кв.м., житлова кімната (1-3) площею 14,7 кв.м., кухня (1-4) площею 8,8 кв.м., житлова кімната (1-5) площею 17.8 кв.м., житлова кімната (1-6) площею 11,5 кв.м., житлова кімната (1-7) площею 17,9 кв.м. Правовідносини, які виникають у зв'язку зі здійсненням права спільної часткової власності, регулюються нормами цивільного законодавства, а щодо земельної ділянки - ще і земельного закону. Так, за правилом, встановленим ст. 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації (ч. 3 ст. 364 ЦК України). За нормою ст. 88 Земельного кодексу України володіння користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спірної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Судом встановлено, що між сторонами виникають непорозуміння та суперечки з приводу користування будинком та земельною ділянкою і угоди про спосіб їх поділу в натурі не досягнуто. Згідно з висновками експерта № 8805 від 19.05.2017 (а.с. 55-80) та № 9002 від 02.03.2018 (а.с. 114-126), складеними за результатами проведення судової інженерно-технічної експертизи та додаткової судової земельно-технічної експертизи існує два варіанти порядку поділу житлового будинку та земельної ділянки відповідно до часток співвласників. Експертизою встановлено, що загальна площа спірного будинку становить 102,2 кв.м., житлова - 81,1 кв.м., підсобна - 21,1 кв.м., а вартість усього домоволодіння (з урахуванням допоміжних приміщень і споруд) на дату оцінки- 470 000 грн. Відтак на долю кожного з співвласників припадає майна на суму 235 000 грн. Оскільки позивач посилається на те, що запропонований експертом варіант № 1 в цілому відповідає порядку користування будинком та земельною ділянкою, який існував між дарувальником та відповідачем, і продовжує існувати на даний час, а відповідач свого варіанту поділу не запропонував, суд вбачає підстави для поділу спірних будинку та земельної ділянки згідно варіанту № 1 висновків експерта, відповідно до якого у власність [PERSON] виділяються в натурі приміщення будинку загальною площею 51,6 кв.м., а саме: житлова кімната, номер на експлікації 1-2, площею 19,2 кв.м.; житлова кімната, номер на експлікації 1-3, площею 14,7 кв.м.; Ѕ частина житлової кімнати, номер на експлікації 1-5, площею 8,9 кв.м.; кухня, номер на експлікації 1-4, площею 8,8 кв.м.; та надвірні будівлі і споруди, а саме: веранда «а1»; гараж під літерою «Ж»; літня кухню під літерою «З»; навіс під літерою «І»; убиральня під літерою «К»; споруди «І» та «2», а всього майна загальною вартістю 306 026 грн. Також у власність позивача на належну їй 1/2 частину земельної ділянки виділяється в натурі як окреме індивідуально визначене нерухоме майно земельна ділянка площею 500 кв.м. (з урахуванням забудови власної частини житлового будинку, господарських будівель і споруд), розташована в межах лінійних промірів між поворотними точками: від 1 до 2 межа проходить в східному напрямку по існуючій огорожі - 25,24 м.; від 2 до 4 межа проходить в південному напрямку по існуючій огорожі - 26,55 м; від 4 до 10 межа проходить в західному напрямку по подвір'ю, зовнішній стіні житлового будинку, середині спільної стіни між приміщеннями 1-1 та 1-2, 1-3 та 1-5, середині приміщення 1-5, між приміщеннями 1-5 та 1-6, подвір'ю - 53,57 м.; від 10 до 1 межа проходить в північному напрямку по подвір'ю - 26,52 м. За цим варіантом у власність [PERSON] виділяються приміщення будинку загальною площею 50,6 кв.м., а саме: коридор, номер на експлікації 1-1, площею 7,4 кв.м.; Ѕ частина житлової кімнати, номер на експлікації 1-5, площею 8,9 кв.м.; житлова кімнату, номер на експлікації 1-6, площею 11,5 кв.м.; житлова кімната, номер на експлікації 1-7, площею 17,9 кв.м.; коридор, номер на експлікації 1, площею 4,9 кв.м.; та надвірні будівлі і споруди, а саме: споруди «1» та «3», а всього майна загальною вартістю 163 974 грн. Також у власність відповідача на належну йому 1/2 частину земельної ділянки виділяється в натурі як окреме індивідуально визначене нерухоме майно земельна ділянка площею 500 кв.м. (з урахуванням забудови власної частини житлового будинку, господарських будівель і споруд), розташована в межах лінійних промірів між поворотними точками: від 4 до 6 межа проходить в південному напрямку по існуючій огорожі, зовнішній стороні літньої кухні «З», навісу «І» - 13,87 м.; від 6 до 9 межа проходить в західному напрямку по зовнішній стороні навісу «І», гаража «Ж», подвір'ю - 26,08 м; від 9 до 10 межа проходить в північному напрямку по подвір'ю - 11,53 м.; від 10 до 4 межа проходить в східному напрямку по подвір'ю, середині спільної стіни між приміщеннями 1-5 та 1-6, середині приміщення 1-5, між приміщеннями 1-3 та 1-5, 1-1 та 1-2, зовнішній стіні житлового будинку, подвір'ю - 53,57 м. Влаштування двох окремих квартир вимагає розроблення відповідного проекту, виконання інженерного забезпечення кожної квартири відповідно до діючих норм і правил, технічних умов експлуатуючих організацій та проведення перепланування (будівельно-технічних робіт), а саме: ліквідації дверного прорізу між приміщеннями 1-1 та 1-2, 1-5 та 1-6; ліквідації вхідного дверного прорізу в приміщення 1-4 та І; влаштування прибудови до приміщень 1-3, 1-4, з влаштуванням вхідного тамбуру, санвузла; влаштувати вхідний проріз в проектний санвузол з приміщення 1-3; влаштувати дверний проріз між вхідним тамбуром і приміщенням 1-3; влаштувати вхідний проріз в приміщення 1-1; реконструювати приміщення 1-7 під кухню; реконструювати приміщення І під санвузол. Зважаючи на те, що за вказаним варіантом поділу [PERSON] виділяється майна в одиницях вартості на суму 306 026 грн., що 71 026 грн. більше, ніж припадає на її долю у праві спільної власності, а [PERSON], відповідно, на 71 026 грн. менше, ніж припадає на його долю у праві спільної власності, суд стягує з позивача на користь відповідача грошову компенсацію різниці вартості часток. Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України суд здійснює розподіл судових витрат між сторонами пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач заявила вимог на суму 320 000 грн. і у зв'язку з розглядом справи сплатила судовий збір в сумі 3 200 грн. та понесла витрати, пов'язані з проведенням експертиз, в сумі 11 304 грн., а всього 14 504 грн. Оскільки позов задоволено в повному обсязі, суд покладає на відповідача усі понесені позивачем судові витрати. З огляду на те, що позивач повинна компенсувати відповідачу різницю вартості часток в сумі 71 026 грн., суд здійснює залік взаємних вимог та стягує з відповідача на користь позивача грошову суму в розмірі 56 522 грн. (71 026 - 14 504). На підставі викладеного,

Outcome: approved