Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-23 00:00:00

У липні 2016 року позивач [PERSON] звернулася до суду із даним позовом до відповідача - Органу опіки та піклування Виконкому Миколаївської міськради, в обґрунтування якого вказала наступне. Позивачка є опікуном свого неповнолітнього недієздатного сина [PERSON], 16.12.1999 р., який є власником 1/3 частини квартири [ADDRESS]. Власником 2/3 частини цієї ж квартири є інший, повнолітній син позивачки [PERSON]. Крім цього, недієздатному неповнолітньому [PERSON] належить 1/3 частина квартири [ADDRESS], а іншими співвласниками цієї квартири є позивачка та [PERSON], яким належить по 1/3 частини квартири. З метою впорядкування володіння та розпорядження вказаними квартирами, сім'я позивачки вирішила здійснити обмін належної неповнолітньому недієздатному [PERSON] 1/3 частини однокімнатної квартири [ADDRESS] на 1/3 частину двокімнатної квартири [ADDRESS], що належить [PERSON]. За таких обставин, житлові та побутові умови неповнолітнього недієздатного [PERSON] покращяться, і йому належатиме більший розмір житлової площі 2/3 частини двокімнатної квартири [ADDRESS], а [PERSON] стане особовим власником однокімнатної квартири [ADDRESS]. Позивачка зазначає, що такий обмін буде відповідати інтересам дитини. Згідно вимог діючого законодавства для укладення такої угоди необхідний дозвіл органу опіки та піклування, тому вона як законний представник недієздатного неповнолітнього [PERSON] зверталася до відповідача із відповідною заявою. Однак відповідач не надав згоди на укладення даної угоди мотивуючи це тим, що відповідно до законодавства неповнолітня дитина самостійно повинна підписати відповідні документи, а її батьки повинні надати нотаріально посвідчену згоду на укладення угоди, але неповнолітній [PERSON] є недієздатною особою і в силу цього він самостійно не може підписати заяву. У судове засідання по справі позивач не з'явилася, та подала заяву про слухання справи у її відсутність, позов підтримала та просила його задовольнити. Представник відповідача подав заяву про слухання справи у його відсутність та не заперечував проти позову. Представник третьої особи без самостійних вимог Служби у справах дітей Адміністрації Корабельного району у судове засідання не з'явився та подав заяву про слухання справи у його відсутність, проти задоволення позову не заперечував. Третя особа без самостійних вимог на предмет спору [PERSON] у судове засідання не з'явився, про час та місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином, причини його неявки суду невідомі. Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази та оцінивши їх у сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи із такого. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Із матеріалів справи вбачається, що на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 30.10.2013 року, виданого державним нотаріусом П'ятої миколаївської державної нотаріальної контори, квартира [ADDRESS] належить [PERSON] (2/3 частина) та [PERSON] (1/3 частина). Дана квартира є однокімнатною, має загальну площу 21,8 кв.м., та житлову площу 11,6 кв.м. Згідно Свідоцтва про право власності на житло від 26.01.2009 року, виданого Управлінням з використання та розвитку комунальної власності Миколаївської міськради, квартира [ADDRESS] на праві спільної часткової власності належить [PERSON], [PERSON] та [PERSON], по 1/3 частині кожному. Вказана квартира згідно технічного паспорту має дві житлові кімнати, загальну площу 33 кв.м. та житлову площу 19 кв.м. Рішенням Корабельного районного суду м. Миколаєва від 26.03.2015 року неповнолітній [PERSON], [INFO], був визнаний недієздатним, і його опікуном була призначена мати, позивачка по даній справі [PERSON] Батько неповнолітнього [PERSON] помер 28.08.2012 року, що підтверджується наявною у матеріалах справи копією свідоцтва про смерть. Відповідно до статті 177 СК України батьки управляють майном, належним малолітній дитині, без спеціального на те повноваження. Батьки зобов'язані дбати про збереження та використання майна дитини в її інтересах. Якщо малолітня дитина може самостійно визначити свої потреби та інтереси, батьки здійснюють управління її майном, враховуючи такі потреби та інтереси. Батьки малолітньої дитини не мають права без дозволу органу опіки та піклування вчиняти такі правочини щодо її майнових прав: укладати договори, які підлягають нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, в тому числі договори щодо поділу або обміну житлового будинку, квартири; видавати письмові зобов'язання від імені дитини; відмовлятися від майнових прав дитини. Батьки мають право дати згоду на вчинення неповнолітньою дитиною правочинів, передбачених частиною другою цієї статті, лише з дозволу органу опіки та піклування. Дозвіл на вчинення правочинів щодо нерухомого майна дитини надається органом опіки та піклування після перевірки, що проводиться протягом одного місяця, і лише в разі гарантування збереження права дитини на житло. Підстави для відмови органом опіки та піклування у надані дозволу на вчинення правочинів щодо нерухомого майна дитини визначені ч. 5 статті 177 СК України, і це випадки якщо встановлено, що: 1) мати та/або батько дитини, які (яка, який) звернулися за дозволом, позбавлені судом батьківських прав відповідно до\~статті 164\~цього Кодексу; 2) судом, органом опіки та піклування або прокурором постановлено (прийнято) рішення про відібрання дитини від батьків (або того з них, який звернувся за дозволом) без позбавлення їх батьківських прав відповідно до\~статті 170\~цього Кодексу; 3) до суду подано позов про позбавлення батьків дитини (або того з них, який звернувся за дозволом) батьківських прав особами, зазначеними у\~статті 165\~цього Кодексу; 4) особа, яка звернулася за дозволом, повідомила про себе неправдиві відомості, що мають суттєве значення для вирішення питання про надання дозволу чи відмову в його наданні; 5) між батьками дитини немає згоди стосовно вчинення правочину щодо нерухомого майна дитини; 6) між батьками дитини або між одним з них та третіми особами існує судовий спір стосовно нерухомого майна, за дозволом на вчинення правочину щодо якого звернулися батьки дитини (або один з них); 7) вчинення правочину призведе до звуження обсягу існуючих майнових прав дитини та/або порушення охоронюваних законом інтересів дитини. Рішенням виконкому Миколаївської міськради № 2659 від 20.12.2007 року був затверджений Перелік документів, які додаються до проектів рішень виконкому міськради. що готуються службами у справах дітей адміністрацій районів виконкому Миколаївської міськради. Так згідно цього п. 6 цього Переліку, для надання згоди органом опіки та піклування на здійснення правочинів щодо нерухомого майна, право власності або право користування яким мають діти, подається: ●заява від батьків (опікунів, піклувальників) дитини; ●копії паспортів; ●копія свідоцтва про народження дитини; ●копія свідоцтва про право власності та технічний паспорт на житло; ●копії документів, що підтверджують забезпечення житлом при зміні місця проживання або копія свідоцтва про право власності та технічний паспорт на житло. яке купують; ●заява від дитини, якій виповнилось 14 років, погоджена батьком, матір'ю, піклувальником. Служби у справах дітей адміністрацій районів виконкому Миколаївської міськради мають право запросити інші документи, які підтверджують право власності, користування дитини на житло. Враховуючи вищенаведене, і те, що неповнолітній [PERSON] є недієздатним, то подання ним особистої заяви, є неможливим, так як в силу ст. 39 ЦК України він в силу свого психічного стану не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Аналізуючи доводи позивачки та надані нею письмові докази по справі, суд прийшов до висновку, що надання судом дозволу на укладення договору міни належної неповнолітньому недієздатному [PERSON] 1/3 частини однокімнатної квартири [ADDRESS] на 1/3 частину двокімнатної квартири [ADDRESS], що належить [PERSON], не буде порушувати права дитини та не призведе до звуження обсягу існуючих його майнових прав чи охоронюваних законом інтересів. За таких обставин суд вважає можливим задовольнити позов.

Outcome: approved