Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-10 00:00:00

У липні 2017 року [PERSON] звернувся до суду із даним позовом, в якому просить визначити їй як спадкоємцю за законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті її батька [PERSON], який помер [INFO] терміном в три місяці. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що [INFO] помер її батько - [PERSON]. Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина до належного йому майна, а саме земельної ділянки площею 0,095 га для ведення садівництва, що розташована у садовому товаристві «Волошка» ділянка [NUMBER] на території Богданівської сільської ради Броварського району Київської області. При житті померлий належним йому майном не розпорядився, вона єдиний спадкоємець за законом. Разом з тим, скористатися своїм правом на прийняття спадщини у визначений законом строк вона не змогла, у зв'язку із необізнаністю про смерть батька, оскільки останній проживав окремо, зловживав спиртними напоями, вів аморальний спосіб життя. З підстав визначення додаткового строку для прийняття спадщини змушена звернутися до суду. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явилася. 11 вересня 2017 року надала до суду письмову заява, в якій просила розглянути справу у її відсутність й вказала, що позов підтримує повністю, просить його задовольнити. Відповідач Богданівська сільська рада Броварського району Київської області у судове засідання свого представника не направила, про день, час і місце розгляду справи повідомлялася у встановленому цивільним процесуальним законодавством порядку. До суду надійшла письмова заява від сільського голови Бобка Ю.М. про розгляд справи без участі представника цієї сільської ради. Дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного. Статтею 1272 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України) передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» при вирішенні питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правилами статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON], про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER], видане відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області 19 серпня 2008 року (а.с.6). Факт родинних відносин між померлим [PERSON] та позивачем у справі, як між батьком та дочкою підтверджується свідоцтвом про народження та шлюб останньої. З матеріалів справи вбачається, що до складу спадщини померлого [PERSON] входить земельна ділянка площею 0,095 га для ведення садівництва, що розташована на території Богданівської сільської ради Броварського району Київської області садове товариство «Волошка» ділянка [NUMBER], що належала померлому [PERSON] на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії [NUMBER]. Відповідно до копії членської книжки [PERSON] 20 травня 1994 року був прийнятий у члени товариства «Волошка» (протокол № 4 від 20 травня 1994 року). Членами сім'ї садовода відповідно до згаданої книжки також значаться: [PERSON], [PERSON] З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) вбачається, що у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо спадкової справи на ім'я [PERSON] Заявляючи вимогу про визнання додаткового строку для прийняття спадщини, позивач посилається на незнання про смерть батька, який проживав окремо та вів аморальний спосіб життя. З урахуванням наведеного, оскільки спадкова справа не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці не встановлені, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може. Відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов'язки, передбачені статтями 65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов'язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. Стаття 64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною. Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право ніж звернутися до суду не може, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з визначенням трьохмісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved