Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-29 00:00:00

У квітня 2021 року [PERSON] звернувся в суд з позовом до Немиринецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області в особі голови комісії з припинення Москалюка Олега про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що [INFO] помер його рідний брат [PERSON] . До складу спадщини після його смерті увійшло право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності СГК Немиринецький, розміром 3,04 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі, в межах сертифікату серії ХМ №0090730, виданого на підставі розпорядження Старокостянтинівської райдержадміністрації від 06 травня 1996 року за №386-р. Вказує, що він є спадкоємцем другої черги за законом після смерті брата, інших спадкоємців немає. Однак, при зверненні до приватного нотаріуса з метою оформлення спадкових прав йому було відмовлено в прийнятті заяви через пропущення ним строку для прийняття спадщини. Зазначає, що він вчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність спадкового майна після смерті брата. Тому просить суд визначити йому додатковий строк - шість місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . В судове засідання представник позивача [PERSON] адвокат Кашин В.А. подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задоволити та не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач - Немиринецька сільська рада Старокостянтинівського району Хмельницької області в особі голови комісії з припинення Москалюка Олега Леонтійовича, про час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку, причини неявки суду невідомі, відзив на позов не подавала. Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 07 вересня 2021 року постановлено провести по справі заочний розгляд. Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що [INFO] в с. Немиринці Старокостянтинівського району Хмельницької областіпомер [PERSON] , який для позивача був рідним братом. На день своєї смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав один за адресою: [ADDRESS] . Спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не заводилась. Зазначені обставини підтверджуються: свідоцтвом про смерть [PERSON] , свідоцтвом про народження [PERSON] ; свідоцтвом про народження [PERSON] ; свідоцтвом про смерть [PERSON] , довідкою Миролюбненської сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області №134 від 18.02.2021 року про склад сім`ї [PERSON] на день його смерті; Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №64628692 від 07.05.2021 року про те, що спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не заводилась. Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1262 ЦК України передбачено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України). Відповідно до роз`яснень, даних у п.24 постанови Пленум Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] є спадкоємцем другої черги за законом після смерті брата [PERSON] . На час відкриття спадщини позивач не був зареєстрований разом із померлим. Судом встановлено, що визначений законом строк на прийняття спадщини [PERSON] пропустив через необізнаність щодо наявності спадкового майна після смерті брата. Причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини суд вважає поважною. При цьому, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] з поважних причин, тому йому слід визначити додатковий строк шість місяців для подання ним нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved