Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-14 00:00:00

\~ \~ \~ \~У липні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , який в подальшому уточнила ( а.с.28-29), та остаточно просила : зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди в користуванні власністю, а саме будинком за адресою : [ADDRESS] шляхом виконання будівельно-монтажних робіт фахівцями будівельниками про приведенню пошкодженого будинку в первинний стан : стін будинку кухні 4.5 м. х 1.8 м., торця кухні 2 м. х 1.8 м., будинку торець 3.8 м. х 2.4 м., фронтона кухні 1м. Х1 м., здертого руби рою з фронтона з використанням будівельних матеріалів : вуголок 2х20.00=40 грн., суміш будівельна 2х77 грн.=144 грн., пінопласт 30х29 грн.=871 грн., клей 2х132=122 грн., дюбеля 50х0,73 грн., сітка монтажна 9мх9 грн.=81 грн. ; демонтувати збудований самочинно без згоди позивачки з порушенням вимог навіс над дахом забудови позивачки, засипати вириті канави та яму поблизу туалету позивачки. \~ \~ \~ \~Позов обґрунтовано тим, що вона ( позивачка) проживає у житловому будинку за адресою : [ADDRESS] . ЇЇ сусідкою є [PERSON] , яка проживає за адресою : [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~У липні 2019 року позивачка облаштувала утеплення стін свого будинку, прилеглих до будинку відповідачки. На проведення вказаних робіт нею було витрачено 5\~245 грн. , з них : 2\~245 грн. витрати на придбання будівельних матеріалів, 3\~000 грн. оплата за виконану роботу. \~ \~ \~ \~23.07.2019 року відповідачка зіпсувала утеплення будинку, зірвавши його зі стін будинку позивача. \~ \~ \~ \~З цього приводу позивачка неодноразово зверталася до Олександрівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області із заявами на протиправні дії відповідача, на що їй було рекомендовано звернутися до суду з відповідною заявою та вирішувати всі спірні питання в порядку цивільного судочинства. \~ \~ \~ \~Крім того, [PERSON] самочинно збудувала навіс над дахом будинку позивача, засипає відходами її туалет, самочинно прокопала канаву та проямок біля стіни кухні, копає яму поблизу ділянки позивача. \~ \~ \~ \~Такі неправомірні дії відповідачки перешкоджають позивачці належним чином користуватися своїм будинком, оскільки стіни будинку знаходяться у вологому стані, тепло в будинку не зберігається. \~ \~ \~ \~Оскільки відповідачка відмовляється відновити пошкоджені нею стіни будинку позивачки, остання вимушена звернутися до суду з цим позовом. \~ \~ \~ \~Як на правові підстави заявлених вимог позивачка посилається на статті 41,50 Конституції України, частини першу, другу статті 16, статті 317,319,293, частину четверту статті 376, статті 386,391 ЦК України пункти «г», «е» частини першої статті 91 ЗК України. \~ \~ \~ \~Заяв, клопотань від учасників процесу до суду не надходило. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Процесуальні дії суду. \~ \~ \~ \~Ухвалою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя (далі суд) від 14 серпня 2020 року провадження у цій справі відкрито ; вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження ; справу призначено до розгляду у підготовче судове засідання ( а.с.19-20). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 30 вересня 2020 року підготовче судове засідання відкладено ; строк проведення підготовчого провадження у цій справі продовжено ( а.с.31). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 9 листопада 2020 року підготовче провадження у цій справі закрито, справу призначено до розгляду по суті ( а.с.36). \~ \~ \~ \~В суді позивачка та її представник позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві в остаточній редакції ; просять позовні вимоги задовольнити. \~ \~ \~ \~Відповідачка проти позову заперечує, вважаючи його необґрунтованим ; просить у задоволенні позову відмовити. Суд, заслухавши вступне слово учасників справи, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши в порядку, визначеному в підготовчому засіданні у справі, докази, якими вони обґрунтовуються, приходить до такого. Частиною 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року за реєстр. №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що відповідно до статей 55,124\~Конституції України та статті 3\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. У п. 33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Відповідно до статей 15,\~16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до\~статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У справі Bellet v. France Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права». Правилами\~статті 12 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно зі статтею 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до вимог статті 77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до частин п`ятої,\~шостої,\~сьомої статті\~81\~ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Із змісту вказаної норми права вбачається, що відомості про факти, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, повинні бути одержані із зазначених у законі джерел і передбаченими у законі способами. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. В суді установлено, що позивачка є власником 17/25 частки житлового будинку [ADDRESS] . По сусідству власником житлового будинку [ADDRESS] а є відповідачка [PERSON] . Частина житлового будинку та літньої кухні позивача межує з будинком та подвір`ям відповідача. Між сторонами тривалий час існують вкрай неприязні стосунки, відбуваються конфлікти з приводу користування земельними ділянками. Ця обставина також визнається сторонами. Установлено, що у липні 2019 року позивачка, без особистого узгодження з відповідачкою, знаходячись на земельній ділянці, якою користується [PERSON] , без отримання згоди відповідача, за її відсутністю, організувала проведення робіт щодо утеплення фасадів належних їй : будинку літ.Б та літньої кухні літ.Г ( а.с.6 зв.). В суді відповідачка пояснила, що у липні 2019 року вона з родиною декілька днів відпочивала на морі, повернувшись з відпочинку побачила, що за її відсутності, позивачка без узгодження з нею, самовільно, проникла на земельну ділянку, яка знаходиться в її користуванні, та за допомогою сторонніх осіб провела роботи по утепленню фасадів належних їй будинку та літньої кухні. Такі події її обурили і вона вимушена була демонтувати утеплення фасадів. При цьому, заперечує проти демонтажу збудованого начебто з порушеннями вимог законодавства навісу над дахом забудови, оскільки ця вимога є необґрунтованою. Заперечує доводи позивача про начебто вириті нею канаву та яму поблизу туалету позивача. Позивачка в суді вважає такі дії відповідачки неправомірними, оскільки [PERSON] перешкоджає їй в користуванні власністю : будинком та літньою кухнею, і вважає за необхідне зобов`язати відповідача усунути перешкоди в користуванні власністю шляхом виконання будівельно-онтажних робіт фахівцями будівельниками по приведенню пошкодженого будинку в первинний стан ; демонтувати самочинно збудований навіс та засипати вириті канаву та яму поблизу туалету позивача. Частиною другою статті 386 ЦК України передбачено, що власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його права, або з вимогою про вчинення певних дій для запобіганню такому порушенню. У статті 16 ЦК України перелічені основні способи захисту цивільних прав, які тією чи іншою мірою стосуються і захисту права власності. Позивачкою обрано один із основних речово-правових способів захисту порушеного права звернення до суду з негаторним позовом. Негаторний позов звернена до суду у формі позову вимога власника до іншої особи про усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження майном, навіть якщо ці перешкоди не пов`язані з позбавленням права володіння ( стаття 391 ЦК України). Об`єктом негаторного позову є вимога про усунення тривалого правопорушення, яке існує на момент подання позову і яким обмежуються можливості щодо користування та розпорядження майном. Відповідачем негаторного позову може бути лише особа, яка перешкоджає позивачеві у здійсненні його прав щодо користування чи розпорядження річчю. Якщо на момент подання позову порушення прав власника припинилося, то відпадає підстава для задоволення позову. Власник у цьому випадку може вимагати відшкодування збитків або застосувати інший спосіб захисту свого права. Таким позовом може бути позов про відновлення становища, яке існувало до порушення права. Такий спосіб захисту порушеного права як відновлення становища, яке існувало до порушення застосовується у випадках, коли визнання факту порушення цивільного права та притягнення винного до відповідальності недостатньо, а потрібно поновити порушене право у повному обсязі ( застосувати реституцію). Реституція один із загальних наслідків, які зумовлюються недійсністю правочинів. В даному конкретному випадку відповідачка неправомірно демонтувала утеплення фасаду будинку та літньої кухні, що належать позивачці на праві власності. Таке порушення прав власності позивача відбулось у липні 2019 року, само по собі воно не носить тривалого характеру і на момент подання цього позову вже не існувало і не може обмежувати можливості позивача щодо користування та розпорядження майном. Виходячи із встановлених обставин, позивачка, як власник вищевказаних об`єктів нерухомого майна може вимагати від відповідачки відшкодування збитків, яких вона зазнала у результаті її незаконних дій. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Також позивачка в даній конкретній ситуації може або окремо, або одночасно з попереднім способом захисту порушеного права порушувати перед судом питання щодо зобов`язання відповідача не чинити перешкод у проведенні робіт по утепленню фасадів будинку та літньої кухні, які належать їй на праві власності. Саме такі способи захисту порушеного права є дієвими та ефективними в цій конкретній спірній ситуації. У зв`язку з тим, що позивачкою невірно обраний спосіб порушеного права, позов в частині першої позовної вимоги задоволенню не підлягає. Позовні вимога про демонтування самочинно збудованого навісу, зобов`язання засипати канаву та яму, які вириті поблизу туалету позивачки, задоволенню не підлягають, оскільки ані позивачем, ані її представником не виконані вимоги статті 81 ЦПК України. Згідно частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків , встановлених цим Кодексом. Так, на підтвердження вищезазначених позовних вимог, або спростування заперечень відповідача, стороною позивача не надано суду жодного доказу, що є безумовною підставою стверджувати про їх необґрунтованість, і, як наслідок,відмовою у задоволенні позовних вимог. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed