Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-29 00:00:00

У листопаді 2016 року позивачем [PERSON] подано вище вказану позовну заяву до відповідача Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини тривалістю в 3 (три) місяці. Позов мотивується тим, що 16.07.2011 року померла тітка позивача - [PERSON] згідно з копією свідоцтва про смерть 1-ТП № 168063 від 01 липня 2011 року, спадкоємцем якої відповідно до заповіту від 15 травня 2008 року є позивач відповідно до копії заповіту від 15 травня 2008 року. Після смерті тітки [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки 2,2549 га, що розташована на території Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, кадастровий номер: 1820885200:08:000:0037. Враховуючи положення статей 1268 та 1270 ЦК України, для прийняття спадщини позивач звернулась з відповідною заявою до Бердичівської державної нотаріальної контори Житомирської області. На підставі вказаної заяви державним нотаріусом Бердичівської державної нотаріальної контори Житомирської області [PERSON] було відкрито спадкову справу № 283/2016. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 1438/02-31 від 17 червня 2016 року у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлої тітки було відмовлено, в зв'язку з пропущеним строком для прийняття спадщини. Позивачка вважає, що пропустила 6-ти місячний строк для прийняття спадщини з поважної причини, так як останні п'ять років хворіє на остеоартроз колінних та кульшових суглобів, гіпертонічна хвороба 4-ої стадії та є інвалід II групи. У звязку з вище викладеним, позивач просить суду визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини з поважних причин. В судове засідання позивач не зявилась, надала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, позовну вимогу підтримала, просила суд її задовольнити з наведених у позові підстав. Представник відповідача в судове засідання не зявився, надав суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав, просив суд їх задовольнити. В зв'язку з неявкою в судове засідання сторін розгляд справи проводиться відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України. Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, ознайомившись з матеріалами цивільної справи та проаналізувавши їх у сукупності, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до статті 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень та не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частинами 1 та 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Враховуючи вище викладене, суд вважає за можливим визначити позивачу додатковий строк тривалістю в 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved