Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-29 00:00:00

У липні 2020 року [PERSON] звернулась до Харківського районного суду Харківської області з позовною заявою [PERSON] про розірвання шлюбу, в якій просила розірвати шлюб, укладений між нею, [PERSON] та [PERSON] , який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1814 від 21.10.2011. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що з 21 жовтня 2011 року вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають двох доньок ? [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , які проживають з позивачем та знаходяться на її утриманні. Проте у позивача з відповідачем спільне життя не склалося через різні погляди на сімейне життя, обов`язки подружжя, виховання дітей та ведення господарства. Під час сумісного проживання взаєморозуміння з відповідачем не знайшли, у зв`язку з чим з листопада 2017 року припинено шлюбно-сімейні відносини. Позивач вважає, що подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, кожен живе своїм окремим життям. 09 липня 2020 року судом з Департаменту реєстрації Харківської міської ради отримано довідку про реєстрацію місця проживання відповідача. У відповідності до ухвали суду від 15 липня 2020 року позов [PERSON] залишено без руху, окреслено недоліки та надано позивачу 10-ти денний строк для їх усунення. 29 вересня 2020 року позивачем надано заяву на виконання ухвали суду від 15.07.2020. 30 вересня 2020 року відкрито провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін. Учасники в судове засідання не з`явилися. Позивач надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідач надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій позовні вимоги визнав повністю та не заперечує проти його задоволення. Інших заяв та клопотань від відповідача не надійшло. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 21 жовтня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) за актовим записом № 1814, під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , видане повторно 05 березня 2020 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків). Від шлюбу сторони мають двох дітей ? [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 18 лютого 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції за актовим записом №375), та [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 27 серпня 2015 року Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції за актовим записом №690). За змістом положень частини першої статті 24 СК України та статті 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно статті 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим. Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно ухвали суду від 30 вересня 2020 року відстрочено позивачу сплату судового збору за подання до суду позовної заяви ? до ухвалення судового рішення у справі. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, а на підставі ухвали суду від 30.09.2020 відстрочено позивачу сплату судового збору, з відповідача на користь держави підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 840,80 гривень. На підставі викладеного і

Outcome: approved