Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-10 00:00:00

У квітні 2019 року позивач [PERSON] звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на її користь сплачений аванс в розмірі 11 100 грн. та матеріальну шкоду в розмірі 3 800 грн. за сплачену експертну оцінку та судові витрати. Позов обґрунтований тим, що між нею та [PERSON] існувала домовленість щодо укладення в майбутньому договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] . 19.11.2018 року нею було передано аванс продавцю в розмірі 11 100 грн., що еквівалентно на дату написання розписки 400 дол. США, про що останнім була написана розписка в отриманні коштів в рахунок продажу квартири [ADDRESS] . Крім того, нею було внесено особисті грошові кошти в сумі 3 800 грн. за проведення експертної оцінки вартості квартири [ADDRESS] . 22.11.2018 року продавець на оформлення договору купівлі-продажу до нотаріуса не з`явився\~ та 23.11.2018 року повідомив, що відмовляється продавати свою квартиру. Авансовий внесок та кошти сплачені за експертну оцінку їй не повернув, аргументуючи тим, що в нього їх вже немає. 04.01.2019 року [PERSON] біло направлено претензію з пропозицією повернути в добровільному порядку 400 дол. США та 3 800 грн. сплачених за проведення експертної оцінки. Проте, станом на час подачі позову до суду кошти відповідач не повернув, будь-яких пропозицій щодо врегулювання спору не надходило, договір купівлі-продажу не укладено. Суддя (своєю) ухвалою від 28.05.2019 року прийняв до розгляду позовну заяву та відкрив спрощене позовне провадження без повідомлення сторін. 06.09.2019 року відповідач [PERSON] звернувся до суду з відзивом на позовну заяву. Суддя (своєю) ухвалою від 20.09.2019 року постановив розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 30.10.2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду з відповіддю на відзив. 11.12.2019 року позивач [PERSON] звернулась до суду з заявою про зменшення\~ позовних вимог до 12 000 грн., просила справу розглядати без її участі, уточненні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. 11.12.2019 року відповідач [PERSON] звернувся до суду з заявою, в якій просив справу за позовом [PERSON] розглядати без його участі. Уточненні позовні вимоги визнав в повному обсязі та не заперечував в їх задоволенні. За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч.3,4 ст.200 ЦПК України). Згідно зі ч.1,4 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. В силу вимог ч.2 ст.247 ЦПК фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось. Дослідивши письмові докази, суд вважає, що позов потрібно задовольнити з таких підстав. 19.11.2018 року [PERSON] надав розписку про те, що отримав від [PERSON] 400 дол. США, в рахунок продажу квартири в [ADDRESS] . 21.11.2018 року ФОП [PERSON] було видано висновок про оцінку майна, адреса об`єкту: [ADDRESS] . Вирішуючи по суті даний спір, суд виходить з наступного. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст.629 ЦК України). За змістом ч.1 ст.635 ЦК України, попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Відповідно до ч.1 ст.657 ЦК України, договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. Відповідно до копії розписки [PERSON] отримав від [PERSON] 400 дол. США, в рахунок продажу квартири в [ADDRESS] , однак нотаріально посвідчений договір купівлі - продажу так і не був укладений з вини [PERSON] . Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 570 ЦК України, завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Оскільки, між сторонами не було укладено нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу квартири, суму сплачену в рахунок завдатку слід визнати авансом. З урахуванням наведених норм та з огляду на встановлені обставини справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення уточнених вимог позивача в повному обсязі. Згідно зі ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тобто з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 768,40 грн. сплаченого нею судового збору.

Outcome: approved