Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-21 00:00:00

У квітні 2019 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом, з урахуванням уточнених позовних вимог, до АТ «Укрсоцбанк» про відшкодування матеріальної шкоди. Позовні вимоги мотивовані тим, що 15.03.2018 року відбулось залиття квартири [ADDRESS] , що належить позивачу. Залиття відбулось з квартири [ADDRESS] у тому ж будинку, що розташована поверхом вище та власником якої є відповідач. Внаслідок залиття пошкоджене внутрішнє оздоблення квартири позивача, а саме: - на кухні пошкоджено стелю, на якій залишились сліди залиття та залита антресоля; - по перерахованим пошкодженням наявні сліди замакання у вигляді жовтих плям на стелях та стінах. Заподіяну шкоду позивач оцінює у 3 002,18 грн. Враховуючи, що відповідач добровільно не бажає відшкодувати завдану шкоду, позивач просила суд стягнути з відповідача 3 002,18 грн. майнової шкоди внаслідок залиття квартири. Ухвалою суду від 15.04.2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 18). Ухвалою суду від 13.06.2019 року клопотання представника відповідача АТ «Укрсоцбанк» задоволено, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 13.09.2020 року (а.с. 26). Ухвалою суду від 17.02.2020 року позов залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме для правильного зазначення відповідачів у справі (а.с. 42). 18.02.2020 року від представника позивача [PERSON] надійшла позовна заява у новій редакції (а.с 44-47). Ухвалою суду від 15.07.2020 року закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду по суті на 07.09.2020 року (а.с. 59). Позивач до судового засідання не з`явилась, 22.10.2020 року представник позивача надала заяву про розгляд справи за її відсутності, одночасно зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив. Згідно з ч. 1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Як встановлено ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. У встановлений судом строк відповідач відзив на позовну заяву не подав. За таких обставин, суд розглянув справу у відсутність сторін, оскільки у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 7). 15.03.2018 року відбулось залиття квартири [ADDRESS] , що належить позивачу [PERSON] з вищерозташованої квартири [ADDRESS] , яка належала на праві власності відповідача АТ «Укрсоцбанк». Вказане стверджується актом про залиття від 16.03.2018 року, затвердженого ЖЕД «Печерська брама» (а.с. 9). ідповідно до цього акту причиною залиття квартири позивача стало халатне відношення мешканців квартири [ADDRESS] до сантехнічного обладнання. Візуальним оглядом встановлено наступне: в кухні залито водою стелю, матеріал водоемульсійне покриття, стіни, шпалери. В квартирі [ADDRESS] виконано перепланування ванної кімнати та кухні. Мешканцям квартири [ADDRESS] рекомендовано вести постійний контроль за сантехнічним обладнанням. Відповідальність за нанесені збитки власнику квартири [ADDRESS] несе власник квартири [ADDRESS] . Інших даних (акту) щодо встановлення причини залиття квартири позивача та визначення пошкоджень квартири, внаслідок її залиття, станом, наближеним до дати залиття - 15.03.2018 року суду не надано. Враховуючи відсутність інших доказів, як б підтверджували вказані обставини, суд при вирішенні справи бере до уваги вихідні дані вказаного акту про залиття щодо дати, причин залиття та пошкоджень. Відповідно до зведеного кошторису від 29.03.2018 року, виконаного на замовлення позивача [PERSON] фахівцями ЖЕД, загальна вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] складає 3002,18 грн. (а.с. 11-13). 09.12.2018 року позивач [PERSON] звернулась до відповідача АТ «Укрсоцбанк» із претензією про відшкодування в добровільному порядку відшкодувати спричинену шкоду, завдану внаслідок залиття належної їй квартири (а.с.8). Листом за підписом начальника відділу претензійної роботи АТ «Укрсоцбанк» Нікандрової О.І. від 09.01.2019 року позивачу було відмовлено у задоволенні претензії про відшкодування шкоди, у зв`язку з тим, що у зазначений позивачем період квартира [ADDRESS] не належала на праві власності АТ «Укрсоцбанк» та в даній квартирі проживав на той час [PERSON] (а.с. 7). Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно квартира [ADDRESS] у період з червня 2017 року по липень 2018 року належала на праві власності відповідачу АТ «Укрсоцбанк». Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно зі ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Тому, з урахуванням наведеного, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню майнова шкода відповідно до зведеного кошторису від 29.03.2018 року у розмірі 3002,18 грн. Згідно зі ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду права, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Суд дійшов висновку про стягнення коштів саме з відповідача АТ «Укрсоцбанк», оскільки на час залиття квартири позивача, він був власником квартири, з якої таке залиття відбулось, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Вказана обставина відповідачем не спростована. Іншого судом не встановлено. Таким чином, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Що стосується заявленого позивачем відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне. Згідно зі ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Позивач поніс витрати на оплату правничої допомоги у розмірі 1 600 грн. ( а.с. 48). Відповідно до ст. 137, 141 ЦПК України суд дійшов висновку про стягнення вказаних витрат з відповідача на користь позивача, оскільки вони документально підтверджені та надано їх розрахунок (вивчення документів, усна консультація клієнта, узгодження правової позиції, складання претензії складання цивільного позову). Крім того, вказані витрати співмірні зі складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та значенням справи для сторони. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 768 грн. 00 коп. Отже, судові витрати, які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача становлять 2 368 грн. 00 коп. (1 600 грн. витрат на правничу допомогу та 768 грн. 00 коп. судового збору). На підставі викладеного та

Outcome: approved