Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-11 00:00:00

У листопаді 2017 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до ПАТ «Запоріжжяобленерго» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. В обґрунтування позову зазначив, що з 01 листопада 2012 року обіймав посаду начальника району електричних мереж зі збуту електроенергії Бердянського міського району електричних мереж. 23 жовтня 2017 року його було ознайомлено з наказом в.о. Генерального директора ПАТ «Запоріжжяобленерго» [PERSON] №27?с від 23 жовтня 2017 року про оголошення догани і позбавлення премії. Вважає, що притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани є незаконним з таких підстав. 29 вересня 2003 року між ВАТ «Запоріжжяобленерго» та ПП ВТФ «АБАД» укладений договір № 831 на постачання електричної енергії. 04 жовтня 2016 року споживачу було встановлено лічильник НІК 2303АРК1 №0197000. Даний лічильник пройшов вхідний контроль, що підтверджується актом № р3117 від 14 вересня 2016 року. На момент встановлення лічильника покази становили 005668, що підтверджується актом технічної перевірки від №003167 від 07 грудня 2016 року. На момент демонтажу лічильника покази читалися, що підтверджується актом розпломбування від 30 червня 2017р. За період з 07 грудня 2016 року по 30 червня 2017 року споживачем ПП ВТФ «АБАД» регулярно надавалися звіти за спожиту електричну енергію у встановленому вигляді, завірені підписом та печаткою. Аналізом споживання займався безпосередньо інженер з технічного аудиту Бердянського МРЕМ [PERSON], за яким закріплений споживач. Це передбачено його посадовою інструкцією. Контрольний огляд приладів обліку ПП ВТФ «АБАД» здійснювався згідно з умовами договору на постачання електричної енергії № 831 від 29 вересня 2003 року та Правил користування електричною енергією. Так, відповідно до розпорядження начальника БМРЕМ ВАТ «Запоріжжяобленерго» від 03 жовтня 2016 року № 231 зобов'язано, зокрема, інженера з технічного аудиту 1 категорії [PERSON]: - щомісячно проводити контрольні огляди технічних обліків споживачів згідно закріплених фідерів; - проводити аналіз споживання електричної енергії за фактом розбіжності показників технічного та розрахункового обліків, надавати службову записку заступнику начальника зі збуту [PERSON] для організації заходів по усуненню недоліків; - до кінця робочого дня здавати акти візуального зняття показів розрахунковій групі БМРЕМ згідно закріплення до розпорядження № 163 від 23.06.2016 року. Від інженера з технічного аудиту БМРЕМ [PERSON] на його ім'я службові записки щодо факту розбіжності показників технічного та розрахункового обліків або про виявлені недоліки в роботі технічних обліків по ПП ВТФ «АБАД» не надходили. Про порушення в роботі лічильника ПП ВТФ «АБАД» йому стало відомо з листа цього приватного підприємства від 13 червня 2017 року № 2237, в якому споживач просить вислати інспектора в зв'язку з несправністю лічильника електричної енергії (не працює екран показів лічильника), за адресою по вул.Малигіна, 6 в м.Бердянськ. Даний лист надійшов до БМРЕМ 13 червня 2017 року (вх. № 2237), та розписаний ним на виконавця [PERSON] 14 червня 2017 року, про що свідчить резолюція в листі. Відповідно до Акту, складеному інженером з технічного аудиту БМРЕМ [PERSON] 30 червня 2017 року на об'єкті б/в «Райский уголок» споживача ПП ВТФ «АБАД» встановлено, що на електролічильнику НІК2303АРК1 № 0197000 покази на момент розпломбування не читаються. В наказі від 23 жовтня 2017 року відповідач посилається на те, що ним порушено пункти 1.5., 4.3., 4.3.2.. 4.3.4., 4.3.8., 3.3.16., 4.3.23. наказу ВАТ «Запоріжжяобленерго» від 04 грудня 2014 року № 669-од, яким затверджений розподілу функціональних обов'язків між керівниками СП Запорізького, Вільнянського, Куйбишевського, Бердянського, Бердянського міського, Мелітопольського, Мелітопольського міського РЕМ ВАТ «Запоріжжяобленерго». Так, на заступника начальника РЕМ зі збуту електроенергії, відповідно до цього наказу, покладено такі обовязки : п.4.3.- Організовує по РЕМ у порядку, встановленому нормативними та розпорядчими документами Товариства: п.4.3.2. - виконання підлеглим персоналом вимог встановленої технології роботи зі споживачами; п.4 3.4. - виконання та контроль заходів, направлених н зниження фактичних втрат електричної енергії до рівня нормативного значення; п.4.3.8. - повне, своєчасне та якісне виконання вимог наказів, розпоряджень по Товариству з питань, що стосуються енергозбутової діяльності; п.4.3.23. - роботу з метою ліквідації без облікового використання і розкрадання електричної енергії; Вказаний в наказі пункт 3.3.16 Розподілу функціональних обов'язків… не відноситься до обовязків заступника начальника РЕМ зі збуту електроенергії. Проте відповідач у наказі №27?с від 23 жовтня 2017 року не зазначає, в чому конкретно виразилося порушення ним посадових обов'язків визначених у вказаних пунктах. Також вважає, що відповідачем пропущено строки, встановлені у ст. 148 КЗпП України, для застосування до нього дисциплінарного стягнення. Так, в наказі відповідач вказує на те, що скоєння ним проступку сталося в грудні 2016 року, а виявлення проступку відбулося 13 червня 2017 року. Наказ № 27-с «Про порушення трудової дисципліни» виданий 23 жовтня 2017 року. Діями відповідача йому було спричинено моральну шкоду, яку він оцінює у 60000 грн. В обґрунтування цих вимог вказує на те, що він тривалий час займав посаду заступника начальника району електричних мереж зі збуту електроенергії БМРЕМ та користувався авторитетом серед працівників Бердянського МРЕМ, зокрема, своїх підлеглих. Добросовісно виконував покладені на нього функціональні обовязки. Після надання ним пояснень на ім'я начальника Бердянського МРЕМ та на ім'я в.о. Генерального директора ПАТ «Запоріжжяобленерго», він вважав, що керівництво об'єктивно розбереться в даній ситуації. Проте, відповідач цілеспрямовано шукав підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності та подальшого звільнення з займаної посади. Після ознайомлення з наказом, він відчув погіршення стану здоров'я, головний біль. На наступний день звернувся до лікаря. Після обстеження йому був встановлений діагноз: Гіпертонічна хвороба II ступеню, криз неускладнений. Він був вимушений тривалий час лікуватися, купувати ліки за свої кошти, відвідувати лікаря. Все це призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків та вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Посилаючись на ст.ст. 139,140,141,147, 148,149 КЗпП України, просив суд скасувати наказ №27?с від 23 жовтня 2017 року «Про порушення трудової дисципліни»про притягнення його до дисциплінарного стягнення у вигляді догани і стягнути моральну шкоду у розмірі 60000 грн. Відповідач проти задоволення позову заперечує, надав відзив, в якому зазначає, що дисциплінарне стягнення на позивача було накладено в межах строків, встановлених у ст. 149 КЗпП України, після отримання від позивача письмових пояснень. Факт порушення трудової дисципліни з боку заступника начальника району електричних мереж зі збуту електроенергії Бердянського міського РЕМ - [PERSON] було виявлено на підставі службової записки директора з економічної безпеки та охорони об'єктів [PERSON] вих.№ 028-17/194 від 05.09.2017р. 12.09.2017р. позивачем були надані письмові пояснення, які не спростовують обставин викладених у службовій записці директора з економічної безпеки. З 18.09.2017р. по 29.09.2017р. (листок непрацездатності АДГ №563026) та з 02.10.2017р. по 20.10.2017р. (листок непрацездатності АДГ № 720488) [PERSON] був відсутній на робочому місці в зв'язку з тимчасовою непрацездатністю, в зв'язку з чим наказ №27-с «Про порушення трудової дисципліни» (надалі-наказ) відповідно до якого [PERSON] було оголошено догану за порушення трудової дисципліни було видано 23.10.2017р., тобто в перший робочий день, після закінчення тимчасової непрацездатності позивача. Так, при перевірці баз відпочинку, що розташовані на прибережній зоні м.Бердянськ, було встановлено, що споживачем ПП ВТФ «АБАД» з грудня 2016 року використовувався несправний лічильник, а покази лічильника, що надавались споживачем до БМРЕМ не відповідали дійсності. Відповідно до розпорядження по Бердянському МРЕМ №231 від 03.10.2016 року і розпорядження від 17.02.2017 року №36 проведення контрольного огляду технічного обліку по закріпленому споживачу - ПП ВТФ «АБАД» (закріплення за фідером та підстанцією) було покладено на інженера з технічного аудиту [PERSON]І В порушення вказаних розпоряджень [PERSON] належним чином не проводив щомісячний пофідерний аналіз по закріпленій зоні; не перевіряв правильність роботи приладів обліку на предмет чіткості роботи обліку; не приймав участі у рейдах по виявленню порушень ПКЕЕ на закріпленій зоні. Наказом № 669-од від 04.12.2014р. «Про poзпoділ обовязків між керівниками СП Запорізького, Вільнянського, Куйбишевського, Мелітопольського, Мелітопольського міського, Бердянського міського РЕМ ВАТ «Запоріжжяобленерго» (Розділ 4) визначені обовязки заступника начальника РЕМ зі збуту електроенергії, в т.ч. і [PERSON], як заступника начальника Бердянського міського РЕМ. Згідно з цим наказом [PERSON] повинен був належним чином організувати: роботу по виконанню підлеглим персоналом вимог встановленої технології роботи зі споживачами та виконання економічних показників роботи зі споживачами; виконання та контроль заходів, направлених на зниження фактичних втрат електричної енергії до рівня нормативного значення TBE; повне, своєчасне та якісне виконання вимог наказів, розпоряджень по Товариству з питань, що стосуються енергозбутової діяльності; проведення контрольних оглядів та технічних перевірок приладів розрахункових обліків споживачів; роботу з метою ліквідації безоблікоього використання і розкрадання електричної енергії. Проте, внаслідок неналежного виконання вищезазначених обов'язків позивачем ПП ВТФ «АБАД» мало можливість безобліково споживати електричну енергію на протязі тривалого часу. Таким чином, вважає, що наказ про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани № 27-с від 23.10.2017р. прийнятий у відповідності до приписів чинного законодавства України. Позовні вимоги про стягнення моральної шкоди в сумі 60000,00 грн. вважає безпідставними і такими, що не відповідають приписам 237-1 КЗпП України, п.4,5 постанови Пленуму ВСУ №4 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди». А саме позивачем не доведений сам факт порушення відповідачем його законних прав, і не наведено жодних підстав в чому може полягати таке порушення; не наведено, якими діями чи бездіяльністю відповідача йому була нанесена шкода; не зазначено, з яких міркувань він виходив визначаючи розмір моральної шкоди в сумі 60000грн., та якими доказами це підтверджується; не доведений причинно-наслідковий звязок між фактом (за його наявності) нанесення йому шкоди та виникнення у нього моральних страждань або втрати нормальних життєвих зв'язків. Просив відмовити у задоволенні позову повністю. Допитаний у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показав, що працює інженером з технічного аудиту 1 категорії БМРЕМ. ПП ВТФ «АБАД» знаходилося на його ділянці. 07.12 2016р. він складав два акта: 1- про розпломбування і зняття у споживача ПП ВТФ «АБАД» двох лічильників; 2- про встановлення і опломбування одного нового лічильника. Був встановлений один комбінований лічильник з електронним дисплеєм. Лічильник був справний, до цього складався акт про відповідність лічильника. Відомості про покази лічильника ПП «АБАД» самостійно приносило до абонентської служби. У червні 2017 року від ПП «АБАД» надійшла заява про несправність лічильника і направлення інспектора. Вказана заява була розписана [PERSON] на нього. Ним було здійснено розрахунок вартості робіт по обєкту. Після оплати послуг, 30 червня 2017р. він виїхав на місце, розпломбував і зняв лічильник, покази лічильника не читалися, про що склав відповідний акт. Лічильник не працював, оскільки перегоріли усі дроти підключення. Щомісячні контрольні огляди ПП ВТФ «АБАД» він не проводив, через те, що не було транспорту, а обєкт знаходиться на відстані 15 км. Про це постійно повідомлявся майстер [PERSON], на якого відповідно до п.4 розпорядження №231 від 03.10.2016р., було покладено обовязок забезпечувати їх транспортом для проведення контрольного огляду технічних обліків. [PERSON] підпорядковувався безпосередньо начальнику БМРЕМ. Всього у цей період працювало пять інженерів, на його дільниці було біля 1000 точок обліку, а машина була одна, не встигали перевіряти всі свої обєкти. Кожного ранку [PERSON] збирав усіх на оперативні наради і направляв на обєкти. Згідно Правил користування електричною енергією контрольний огляд лічильників він мав здійснювати один раз на шість місяців. Для здійснення такого контрольного огляду вказівки заст. начальника не потребується. Щодо ПП «Абад» ніяких доповідних записок він [PERSON] не подавав. Третя особа ? виконуючий обовязки Генерального директора [PERSON] в судове засідання не зявився. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.97). Причини неявки суду не повідомив. Вислухавши пояснення учасників справи, показання свідка, дослідивши надані суду письмові докази, суд встановив таке. З копії трудової книжки [PERSON] вбачається, що він з 24 липня 2006 року працює в ПАТ «Запоріжжяобленерго». З 01 листопада 2012 року він був переведений на посаду заступника начальника району електричних мереж зі збуту електроенергії Бердянського міського району електричних мереж згідно з наказом №3417?к від 01.11.2012р. Звільнений з посади 23 жовтня 2017 року на підставі п.3 ст.40 КЗпП України за систематичне невиконання безповажних причин обовязків, покладених на нього трудовим договом, правилами внутрішнього трудового розпорядку. 23 жовтня 2017 року в.о. Генерального директора ПАТ «Запоріжжяобленерго» [PERSON] був виданий наказ №27?с «про порушення трудової дисципліни». Відповідно до пунктів 1 і 2 цього наказу [PERSON] була оголошена догана і позбавлено премії за основні результати виробничої і фінансово?господарської діяльності з дати винесення догани протягом одного року або до її зняття. В обґрунтування виданого наказу зазначено, що за результатами службової перевірки, що оформлена службовою запискою директора з економічної безпеки та охорони обєктів [PERSON] встановлено факт неналежного виконання своїх посадових обовязків заступником начальника району електричних мереж зі збуту електроенергії БМРЕМ ПАТ «Запоріжжяобленерго» [PERSON] та інженером з технічного аудиту 1 категорії БМРЕМ [PERSON] Порушення трудової дисципліни полягає в неналежному виконанні вказаними працівниками своїх посадових обовязків. При перевірці баз відпочинку, що розташовані на прибережній зоні м. Бердянськ, виявлено, що споживачем ПП ВТФ «АБАД» з грудня 2016 року використовувався несправний лічильник, а покази лічильника, що надавалися споживачем до БМРЕМ не відповідають дійсності. В п.2 наказу зазначено, що в порушення вимог п.п .4.3,4.3.2, 4.3.4, 4.3.8, 3.3.16, 4.3.23 розділу «Функціональні обовязки (Функції)» наказу від 14.10.2014 року №669?од «Про розподіл обовязків між керівниками СП Запорізького, Вільнянського, Куйбишевського, Бердянського, Бердянського міського, Мелітопольського, Мелітопольського міського РЕМ ВАТ «Запоріжжяобленерго» (наказ №669-од) заступником начальника району електричних мереж зі збуту електроенергії БМРЕМ [PERSON] не організовано по РЕМ: виконання підлеглим персоналом вимог встановленої технології роботи зі споживачами та контроль заходів, направлених на зниження фактичних витрат електричної енергії до рівня нормативного значення ТВЕ; повне, своєчасне та якісне виконання вимог наказів, розпоряджень по Товариству з питань, що стосуються енергозбутової діяльності; проведення контрольних оглядів та технічних перевірок приладів розрахункових обліків споживачів; роботу з метою ліквідації без облікового використання і розкрадання електричної енергії. У звязку з неналежним виконанням працівниками БМРЕМ своїх посадових обовязків допущено безоблікове споживання електричної енергії споживачем ПП ВТФ «АБАД». Підставою для винесення цього наказу стала службова записка директора з економічної безпеки та охорони обєктів [PERSON] від 05.09.2017р. №028-17/194. В ній зокрема було зазначено, що при перевірці баз відпочинку, що розташовані на прибережній зоні в м. Бердянську, було встановлено, що ПП ВТФ «АБАД» на протязі червня-липня 2017 року споживав електроенергію за середньообліковим обсягом, у звязку з тим, що згідно із заявою цього споживача його комерційний прилад обліку електроенергії НІК2303АРКІ, зав.№0197000 (встановлений в грудні 2016 року з показами 005668,32 (актив) вийшов з ладу (не працює екран). Після проведення демонтажу лічильника 30.06.2017р. з показами 005682,98 (актив), він був підготовлений для проведення експертизи в ЦРО ( не направлений у звязку з відсутністю транспорту). ПП ВТФ «АБАД» придбав новий лічильник і направив його на ввідний контроль. Вказаний споживач був закріплений за інженером з технічного аудиту БМРЕМ [PERSON], який повинен був щомісячно проводити контрольні огляди тех. обліків споживачів, згідно закріплених фідерів, проводити аналіз споживання електроенергії за фактом розбіжностей показників технічного та розрахункових обліків, надавати службову записку заступнику начальника РЕМ зі збуту електроенергії [PERSON] для організації заходів по усуненню недоліків. В порушення розпоряджень по БМРЕМ [PERSON] належним чином свої обовязки не здійснював. Вищевказане порушення сталося через неналежне виконання заступником начальника РЕМ зі збуту електроенергії [PERSON] покладених на нього обовязків, передбачених п.4.3, 4.3.2,4.3.3, 4.3.8,4.3.16,4.3.23 наказу товариства №669-од від 14.10.14р. Через неналежне виконання працівниками БМРЕМ своїх посадових обовязків допущено безоблікове споживання електричної енергії споживачем ПП ВТФ «АБАД». Так, судом встановлено, що ПП ВТФ «АБАД» було закріплено за інженером з технічного аудиту БМРЕМ [PERSON], згідно з розпорядженням №231 від 03.10.16р., додаток №4, розпорядження №36 від 17.02.2017р., додаток №4. 07.12.2016 року [PERSON] був складений Акт про пломбування елементів розрахункового засобу обліку електричної енергії до 1000 В та встановлення індикаторів (а.с.19), згідно з яким у споживача ПП ВТФ «АБАД» був встановлений і опломбований новий лічильник НІК2303АРК-1 з показами 005668,32 (активні). 13.06.2017 року ПП ПТФ «АБАД» звернулося до начальника БМРЕМ [PERSON] з заявою (а.с.22) про направлення інспектора у звязку з поламкою електролічильника ( не працює екран показів лічильника). Вказана заява 14.06.2017 року заступником начальна [PERSON] була розписана для виконання інженеру [PERSON] 30.06.2017 року [PERSON] виїхав на обєкт. Неробочий лічильник був знятий в присутності представника споживача - енергетика [PERSON], про що складено Акт. В Акті від 30.06.2017р. зокрема було зазначено, що покази на момент розпломбування лічильника не читаються. Цей факт був підтверджений також і свідком [PERSON] в судовому засіданні. Однак у службовій записці директора економічної безпеки та охорони обєктів [PERSON] від 05.09.2017р. №028-17/194 було вказано, що демонтований 30.06.2017р. лічильник мав покази 005682,98 (актив), а також те,що він був підготовлений для проведення експертизи в ЦРО, але не направлений у звязку з відсутністю транспорту. Тобто викладені в службовій записці факти суперечать фактам, викладеним в Акті від 30.06.2017р. і показам свідка [PERSON] З огляду на це, суд критично ставиться до наданих представником відповідача письмових доказів, а саме: акту- повідомлення №53 від 18.08.2017р. про направлення на експертизу лічильника електроенергії НІК2303АРК-1 з показами 005682,98 (активні), який був складений майстром [PERSON], Акту проведення експертизи лічильника електроенергії від 26.08.2017р., в якому вказано що лічильник придатний до подальшої експлуатації; Протоколу зняття метрологічних характеристик лічильника НІК2303АРК-1, оскільки даних про те, що вказаний лічильник був вилучений інженером [PERSON] 30.06.2017 року для проведення експертизи під час його демонтажу Акт від 30.06.2017 року не містить. З огляду на встановлені обставини, твердження відповідача про те, що внаслідок неналежного виконання позивачем службових обовязків було допущено безоблікове споживання електроенергії споживачем ПП ВТФ «АБАД» є тільки припущенням відповідача. Тим більше доказів того, що відносно споживача ПП ВТФ «АБАД» був складений Акт про безоблікове споживання електричної енергії суду не надано. Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника абоуповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно ст. 140 КЗпП України трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обовязки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. В ст. 141 КЗпП України визначено, що власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту. Згідно ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й дисциплінарні стягнення. Статтею 148 КЗпП України передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Згідно ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. У пункті 22\~постанови Пленуму Верховного Суду України\~від 06 листопада 1992 року №9 «Про практику розгляду судами трудових спорів»\~(зі змінами та доповненнями) зазначено, що судам необхідно з'ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями\~147-1,148,149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Згідно змісту розяснення наданого у пункті 22\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів»\~при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з'ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147-149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. У наказі про накладання дисциплінарного стягнення - про оголошення працівникові догани обовязково має бути зазначено, в чому саме полягає порушення трудової дисципліни, тобто вказано на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Судом встановлено, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є неналежне виконання посадових обовязків, а саме позивачем не організовано по РЕМ: виконання підлеглим персоналом вимог встановленої технології роботи зі споживачами та контроль заходів, направлених на зниження фактичних витрат електричної енергії до рівня нормативного значення ТВЕ; повне, своєчасне та якісне виконання вимог наказів, розпоряджень по Товариству з питань, що стосуються енергозбутової діяльності; проведення контрольних оглядів та технічних перевірок приладів розрахункових обліків споживачів; роботу з метою ліквідації безоблікового використання і розкрадання електричної енергії. Однак з пояснень свідка [PERSON] судом було встановлено, що заступником начальника [PERSON] щоденно проводилися оперативні наради на яких кожний інженер з технічного аудиту отримував завдання на виконання певних робіт. Також судом було встановлено, що проведення контрольних оглядів технічних оглядів споживачів залежало не тільки від організації цієї роботи заступником начальника [PERSON], а і від забезпечення працівників БМРЕМ транспортними засобами, що було покладено в обовязки майстра з експлуатації машин та механізмів [PERSON] (п.4 розпорядження №231 від 03.10.2016р. ? а.с.76), який безпосередньо підпорядковується начальнику РЕМ. Також суд зауважує на тому, що в наказі № 27-с від 23.10.2017р. не зазначено і не конкретизовано, яким чином позивач мав організувати проведення інженерами контрольних оглядів та технічних перевірок приладів розрахункових обліків споживачів, і що саме ним не було здійснено. Як показав свідок [PERSON] він жодних службових записок щодо споживача ПП ВТФ «АБАД» [PERSON] не подавав. Тільки після надходження заяви від ПП ВТФ «АБАД» [PERSON] надав доручення [PERSON] щодо здійснення перевірки за цим фактом. З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини, суд приходить до висновку, що прийнятий в.о. Генерального директора ПАТ «Запоріжжяобленерго» [PERSON] наказ №27?с від 23 жовтня 2017 року прийнятий з порушенням вимог ст.149 КЗпП України, а тому підляже скасуванню. Що стосується позовних вимог позивача про стягнення моральної шкоди у розмірі 60000 грн., то ці вимоги підлягають частковому задоволенню з таких підстав. Статтею 237-1 КЗпП України визначено, що відшкодування власником уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. За ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, наданих в пункті 5 постанови № 4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» обов'язковому з'ясуванню при вирішені спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою та протиправними діями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду ті з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. У пунктах 8 і 9 цієї постанови також розяснено, що за моральну (немайнову) шкоду, заподіяну працівником під час виконання трудових обов'язків, відповідальність несе організація з якою цей працівник перебуває у трудових відносинах, а останній відповідає перед нею в порядку регресу (статті 130, 132 - 134 КЗпП , якщо спеціальною нормою закону не встановлено іншого. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. В обґрунтування вимог про стягнення моральної шкоди позивач посилається на те, що після ознайомлення з наказом, він відчув погіршення стану здоров'я, головний біль. На наступний день звернувся до лікаря. Після обстеження йому був встановлений діагноз: Гіпертонічна хвороба II ступеню, криз неускладнений. Він був вимушений тривалий час лікуватися, купувати ліки за свої кошти, відвідувати лікаря. Крім цього винесення відносно нього наказу про догану негативно вплинуло на його авторитет і репутацію в колективі, в якому він тривалий час сумлінно працював. Все це призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків та вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя. На підтвердження своїх доводів позивачем надано виписку з медичної картки, з якої видно, що він дійсно 24 жовтня 2017 року звертався до лікаря зі скаргами на головний біль, підвищення тиску. Встановлено діагноз «гіпертонічний криз 2 ступеню, криз не ускладнений», призначено лікування. Доказів тривалість такого лікування суду не надано. Таким чином, судом встановлено, що внаслідок незаконно винесеного наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивач безумовно зазнав моральних, душевних страждань і переживань, він звертався до лікаря з приводу погіршення стану здоровя, йому призначалося певне лікування, що викликало певні зміни в його житті і роботі. Таким чином, враховуючи характер негативних наслідків, душевних і моральних страждань позивача, яких він зазнав у звязку з притягненням його до дисциплінарної відповідальності, тривалість цих страждань, з урахуванням принципів розумності та справедливості, суд дійшов висновку про можливість стягнення на користь позивача моральної шкоди у розмірі 3000 грн. З відповідача також необхідно стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 1280,00 грн., оскільки позивач відповідно до ЗУ «Про судовий збір» звільнений від його сплати.

Outcome: partial