Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-05 00:00:00

У липні 2016 р. [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовними вимогами про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON], який помер [INFO]. Ухвалою суду від 21.09.2016 р. відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 27.02.2018 р. розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 26.06.2018 р. за заявою представника позивача [PERSON] позовні вимоги в частині позовних вимог щодо позивача [PERSON] залишені без розгляду. Ухвалою суду від 26.06.2018 р. за заявою представника позивача [PERSON] - [PERSON], [PERSON] залучено в якості третьої оосби у справі. Позивач [PERSON] з урахуванням поданої 06.07.2018 р. заяви про зміну підстав позову в обгрунтування позовних вимог посилається на те, що [INFO]. помер [PERSON], який був його сином і після смерті якого залишилось спадкове майно, а саме, квартира за адресою: [ADDRESS]. При цьому, зазначає, що є єдиними спадкоємцем майна померлого. Проте, при зверненні у березні 2016 р. до державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, йому - позивачу було відмовлено, в зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк пропущено з поважних причини, оскільки він проживав в іншому регіоні, а саме: у Сумській області, після смерті сина хворів, а тому не мав можливості у встановлений строк звернутись до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, при цьому, зазначив, що є юридично необізнаною особою і просив суд врахувати, що іншого житла крім спадкового майна, а саме: квартири за адресою: [ADDRESS] він не має, а пропущений ним строк для подання ним відповідної заяви до нотаріуса є незначним, лише майже два місяці. У зв»язку з чим позивач просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини терміном три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON], померлого [INFO]. 06 липня 2018 р. за згодою позивача та представників сторін, суд провів підготовче засідання, завершив його, та розпочав розгляд справи по суті. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підримали, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві та заяві про зміну підстав позову. Представники відповідача проти позову заперечували. Представник відповідача [PERSON], у відзиві на позовну заяву зазначив про відсутність у позивачів поважних причин неприйняття спадщини, ненадання доказів неможливості [PERSON] скористатися своїми правами та звернутись у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Представник зазначає, що [PERSON] є єдиною особою, яка у встановлений законом термін подала заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON], з яким з 1995 р. проживала однією сім'єю без реєстрації шлюбу. З 2002 р. по [INFO]. проживала з померлим у квартирі [ADDRESS], а тому просив у задоволенні позову відмовити в повному обсязі (а.с. 127-133). Представник Київської міської ради в судове засіданні не з'явився, надіслав заперечення, в яких зазначив що не є належним відповідачем у справі, розгляд справи просив проводити за їх відсутності (а.с. 65-66 т. 1). Представник Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судове засіданні не з'явився, надіслав пояснення усправі, в яких зазначив, що оскільки дії посадових осіб управління не оскаржуються, а тому просять проводити розгляд справи за їх відсутності (а.с. 69-70 т. 1). ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] в судове засіданні не з'явилися, повідомлялися належним чином. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представника відповідача Київської міської ради та третіх осіб. Суд, заслухавши пояснення позивача, представників сторін та дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що [INFO]. помер [PERSON] (а.с. 22 т. 1). Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, а саме, квартира [ADDRESS], яка була придбана померлим на підставі договору купівлі-продажу квартири від 27.08.2002 р. (а.с. 23-24 т. 1). Встановлено, що позивач [PERSON] є батьком померлого [PERSON], що підтверджується відповдіним свідоцтвом про народження (ас. 12). Судом встановлено, що тіло померлого [PERSON] на підставі дозволу співробітників прокуратури Голосіївського району м. Києва, 20.07.2015 р. отримав його брат, [PERSON] (а.с. 139 т. 1). Похованнням [PERSON], замовником та отримувачем товарів і послуг для організації поховання займався [PERSON] третя оосба по справі, що підтверджується платіжними дорученнями від 20.07.2015 р., листом від 23.03.2016 (а.с. 17-18, 140). Встановлено, що 30.11.2015 р. Дванадцятою київською держвною нотаріальною конторою здійснено реєстрацію спадкової справи, спадкодавцем якого є [PERSON] (а.с. 187 т. 1). Згідно матеріалів спадкової справи №1667/15 до майна померлого [INFO]. [PERSON], із заявами про прийняття спадщини звернулись [PERSON] (заява від 30.11.2015, 23.02.2016), [PERSON] (заява від 17.03.2016 р.), [PERSON] (заява від 29.03.2016 р. ) (а.с. 173-242). Судом встановлено, що 23.02.2016 р. державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO]. [PERSON], у зв'язку з відсутністю підтвердження факту проживання однією сім'єю. Рішенням Святошинскього районного суду м. Києва від 06.07.2016 р. [PERSON] відмовлено у задоволенні позову про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрацію шлюбу та визнання права власності на квартиру (а.с.229-230 т. 1). Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 10.11.2016 р. зупинено провадження за апеляційною скаргою [PERSON] на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 06.07.2016 р. до набрання законної сили судовим рішенням за позовом [PERSON], [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 82 т. 2). Також, встановлено, що 29.03.2016 р. державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру в [ADDRESS] через пропуск шестимісячного терміну для прийняття спадщини (а.с. 14 т. 1). Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на проживання в іншій області, похилий вік та незначний пропуск строку звернення із заявою до нотаріальної контори. З матеріалів справи, зокрема, з паспортних даних [PERSON] вбачається, що він народився [INFO] та зареєстрований в [ADDRESS](ас. 8). Як було встановлено судом, позивач [PERSON] 29.03.2016 р. звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пентюк С.В. із заявою про прийняття спадищини, яка залишилась після смерті [INFO]. [PERSON] Тобто, вказаний строк пропущений у два місяці та 11 днів. Суд, враховуючи похилий вік позивача [PERSON], 1947 року народження, його проживання в іншому регіоні, факт поховання власного сина, що негативно вплинуло на стан здоров'я останнього, його моральне та душевне страждання, виходячи із рівності спадкоємців, а також оцінюючи людський фактор, вважає можливим прийти до висновку, що пропущений позивачем строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини є незначним та таким, що не може вплинути на право позивача [PERSON] на спадкування майна, яке залишилось після смерті його сина [PERSON] Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк на звернення із заявою про прийняття спадщини. На підставі, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 13, 81, 258, 258, 265, 268 ЦПК України, суд -

Outcome: approved