Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-06 00:00:00

У листопаді 2016 року до суду надійшла позовна [PERSON], [PERSON] до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач зазначив, що 09.07.2009 гр. України спадкодавець [PERSON] склала Заповіт (реєстр. № 673), яким заповіла все своє майно, в разі її смерті, а саме: ? частини квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] - своїй онучці позивачці [PERSON] [INFO]; житловий будинок, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] - своїй дочці позивачці [PERSON], [INFO] [INFO] Спадкодавець померла, копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER]. На момент смерті Спадкодавець проживала у Ворошиловському р-ні м. Донецька. У м. Донецьк проживала і її донька - Позивач [PERSON]. Заповіт також зберігався у м. Донецьк. Позивач [PERSON] зареєстрована та проживає у м. Києві з 2011 року. Позивачі, посилаючись на те, що причини пропуску ним встановленого статтею 1270 ЦК України строку є поважними тому просить суд: - встановити [PERSON], [INFO], (відмовилась від ІПН) паспорт серії [NUMBER], виданий Ворошиловським РВ ДМУ УМВС України в Донецькій обл.. 01.12.2005, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за Заповітом після її матері - [PERSON], померлої [INFO] на території м. Донецьк, протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили; - Встановити [PERSON], [INFO], ІПН: [NUMBER], додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за Заповітом після її бабусі - [PERSON], померлої [INFO] на території м. Донецьк, протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили. У повідомленні нотаріуса Київського міського нотаріального органу Антропового О.Ю., зазначалось, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини та було роз'яснено, що позивачу слід звернутися до суду із відповідним позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини з вищенаведених у повідомленні підстав. У письмових поясненнях представник відповідача Київської міської ради на позовну заяву про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що у ст. 1269 ЦК України про подання заяви про прийняття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.(ч.1) Вважає,що у позивача, як спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини У судовому засіданні 07 серпня 2017 року представник позивачів підтримав позовні вимоги. Представник відповідача Київської міської ради, надав суду письмове пояснення, просив справу розглядати без його участі. Суд заслухавши пояснення представника позивачів, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню. Як вбачається із матеріалів справи, 09.07.2009 року гр. України [PERSON] склала Заповіт, реєстр. № 673, яким заповіла все своє майно, в разі її смерті, а саме: ? частини квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] - своїй онучці [PERSON] [INFO]; а житловий будинок, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] - своїй дочці [PERSON], [INFO] [INFO] року Спадкодавець [PERSON], померла про що зазначено в свідоцтві про смерть серії [NUMBER]. На момент смерті Спадкодавець проживала у Ворошиловському р-ні м. Донецька. Заповіт зберігався у м. Донецьк. У м. Донецьк проживала і її донька - позивач [PERSON]. Позивач [PERSON] зареєстрована та проживає у м. Києві з 2011 року. Позивач [PERSON] зареєстрована та проживає у м. Києві з 2011 року. Оскільки місто Донецьк є неконтрольованою територією, відповідно до наказу Міністерства юстиції України «Про невідкладні заходи щодо захисту прав громадян на території проведення антитерористичної операції» від 17.06.2014 № 953/5, на окремо визначених територіях, зокрема у м. Донецьк, було тимчасово припинено доступ користувачів до Єдиних та Державних реєстрів інформаційної системи Міністерства юстиції України, зокрема і Державного реєстру актів цивільного стану громадян та Спадкового реєстру, тому, позивачі не мали можливості ні звернутися до органів реєстрації цивільного стану за реєстрацією смерті, ні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Як вбачається з нотаріальної відмови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Антропова О.Ю. від 21.11.2016 року № 311/01-16 про прийняття спадщини після померлої [INFO] року [PERSON], що була зареєстрована на момент смерті в [ADDRESS], тобто на території України, де органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, прийнято бути не може, оскільки згідно зі статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Стаття 1222 ЦК України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно статті 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до статті 1233 Цивільного кодексу України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Частиною 2 пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» (надалі - Постанова ПВСУ № 7) та пунктом 3.3 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 р. № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визначено, що при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов 'язані з об 'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивачі посилалися на обставини, які стали причиною пропуску шестимісячного строку, а саме, враховуючи обмеження та порядок виїзду з неконтрольованої території, встановлені тимчасовий порядок в'їзду на неконтрольовану територію та виїзду з неї громадян України та іноземців (осіб без громадянства), а також бойові дії, загрозу життю та здоров'ю позивача [PERSON], вона не мала можливості ні звернутися до органів РАЦС та нотаріуса на контрольованій території, ні передати Заповіт Позивачу [PERSON], для відкриття спадщини в іншому місці. Після оформлення перепустки на перетин лінії зіткнення у межах Донецької та Луганської областей, Позивач [PERSON], тимчасово перемістилася до м. Київ, про що свідчить довідка про взяття її на облік внутрішньо переміщеної особи № 3005012529 від 22.06.2016 р. На цей час, 6-місячний строк на прийняття спадщини вже минув. 21.11.2016 позивачі звернулись до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального органу Антропова О.Ю. з метою прийняття та оформлення спадщини. Проте, у прийнятті заяви позивачам було відмовлено на підставі пропуску позивачами шестимісячного строку для прийняття спадщини та було рекомендовано звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, після встановлення якого нотаріус, у відповідності до вимог діючого законодавства України, реалізує право позивача на прийняття і оформлення права власності на спадщину. Відповідно до ст. 1272 ЦК України про наслідки пропущення строку для прийняття спадщини - якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3). Досліджуючи зібрані судом докази, яким суд надає оцінку у їх сукупності, суду дійшов наступного Як встановлено судом, пропущення строку для своєчасного подання заяви позивачем до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, пов'язано із тим що останнє місце проживання Спадкодавця на момент її смерті, є Ворошиловський р-н. м. Донецька. Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 7 листопада 2014 р. № 1085-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження» м. Донецьк включено в зазначений перелік. Як пояснили позивачі, оскільки місто Донецьк є неконтрольованою територією, відповідно до наказу Міністерства юстиції України «Про невідкладні заходи щодо захисту прав громадян на території проведення антитерористичної операції» від 17.06.2014 № 953/5, на окремо визначених територіях, зокрема у м. Донецьк, було тимчасово припинено доступ користувачів до Єдиних та Державних реєстрів інформаційної системи Міністерства юстиції України, зокрема і Державного реєстру актів цивільного стану громадян та Спадкового реєстру, тому, позивачі не мали можливості ні звернутися до органів реєстрації цивільного стану за реєстрацією смерті, ні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вже після переміщення позивачі виразили своє волевиявлення щодо прийняття спадщини шляхом подання заяви про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Антропова О.Ю. Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України у постанові від 26.09.2012 року по справі № 6-85цс12, правила ч. З ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вищевказані обставини вказують на те, що у позивачів були істотні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, і ці обставини є поважними, оскільки не залежали від волі позивачів. Враховуючи те, що встановлені у судовому засіданні обставини, за яких було пропущено строк для прийняття спадщини, зокрема, що позивачі не мали можливості звернутись своєчасно до нотаріальної контори, у зв'язку із вищезазначеними та встановленими судом обставинами, суд вважає поважними, тому позов [PERSON], [PERSON] до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - терміном у два місяці після набрання рішенням законної сили. З огляду на викладене на підставі ст.ст.1268,1269,1270, ч.1,3 ст.1272 ЦК України та

Outcome: approved