Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-06 00:00:00

У квітні 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 23.10.2018 року у квартирі [ADDRESS] , яка належить позивачу, відбулося залиття гарячою водою з вини власника квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. Указане підтверджується Актом комісії ВОП «Михайлівська» від 23.10.2018 року, 14.03.2019 року. Розмір завданої шкоди (відновлювального ремонту) - 85 365 грн. підтверджується звітом суб`єкта оціночної діяльності « [PERSON] » від 09.11.2018 року. Окрім того, на думку позивача йому завдано моральну шкоду, яку він оцінює у 30 000 грн., оскільки тривалий час було порушено його право власності, він зазнав тривалих переживань та страждань щодо пошкодження його майна і небажання винуватої особи відшкодувати завдані збитки. З урахуванням наведеного просив суд стягнути із відповідача 85 365 грн. майнової шкоди, 30 000 моральної шкоди і 3 000 витрат на експертні послуги. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 15.01.2020 року відкрито провадження у цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.05.2020 року клопотання представника позивача про допит свідків задоволено. Викликано у судове засідання у якості свідків [PERSON] ( [ADDRESS] ), [PERSON] ( [ADDRESS] ) для допиту у судовому засіданні. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 06.08.2020 року заяву відповідача про допит свідків задоволено. Викликано у судове засідання у якості свідків [PERSON] ( [ADDRESS] ), [PERSON] ( [ADDRESS] ). для допиту у судовому засіданні. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23.09.2020 року клопотання представника відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття квартири залишено без розгляду. Відповідач та його представник у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні позову. У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити в повному обсязі. Вислухавши пояснення присутніх в судовому засіданні позивача та його представника, відповідача та його представника, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Так, судом встановлено, що, позивач [PERSON] проживає та зареєстрований у квартирі [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] проживає та зареєстрований [ADDRESS] . Відповідно до Акту без номеру від 23.10.2018 року, затвердженого першим заступником начальника ВОП «Михайлівська ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг», комісія у складі інженера [PERSON], майстра [PERSON] , майстра [PERSON] склали акт з приводу залиття [ADDRESS] 22.10.2018 року, внаслідок виходу із ладу мережі центрального опалення в приміщенні ванної кімнати з міжповерхового перекриття [ADDRESS] та [ADDRESS] . Під час обстеження виявлено: у коридорі, площею 12,8 кв.м пошкоджена стеля підвісна; у санвузлі пошкоджена стеля підвісна площею до 2 кв.м; у кімнаті, площею до 32 кв.м, пошкоджена стеля підвісна до 8 кв.м, стіни до 10 кв.м; у кімнаті, площею 2,9 кв.м, пошкоджені стеля і стіни по всій площі. Згідно звіту суб`єкта оціночної діяльності « [PERSON] » від 09.11.2018 року ринкова вартість відшкодування збитків, завданих квартирі [ADDRESS] 22.10.2018 року через залиття, складає 85 365 грн. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №?76 і зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року №?927/11207 (надалі - Правила), передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Аналізуючи норми Правил щодо складання акту про залиття, Верховний Суд у постанові від 21.02.2018 року (справа №2-1974/11) вказав, що в додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. З досліджуваного в судовому засіданні Акта про залиття вбачається, що в ньому не зазначено даних про власників квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] . Акт про залиття містить інформацію про пошкоджене майно в квартирі [ADDRESS] . Акт не містить інформації про присутність власників квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] під час обстеження квартири [ADDRESS] . Окрім того, акт не містить даних, що вина сталася саме з вини власника квартири [ADDRESS] . Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно роз`яснень, викладених в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Отже, для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, а також вину завдавача шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Частина 2 ст. 1166 ЦК встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини. Проте, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Разом із тим, із змісту Акту про залиття вбачається, що він засвідчує факт залиття квартири [ADDRESS] , при цьому через відсутність обов`язкових даних, які мають бути відображені в цьому документі, цей Акт складений з порушенням вимог Правил, а тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди; також у вказаному акті відсутні дані про те, що залиття сталося саме з вини власника квартири [ADDRESS] . Допитані у судовому засіданні свікди [PERSON] , [PERSON] надали покази щодо залиття квартири [ADDRESS] . Таким чином, судом не приймаються до уваги покази свідків щодо протиправних дій відповідача. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частинами 6, 7 ст. 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Суд прийшов до висновку, що позивач не довів факт протиправних дій (бездіяльності) відповідача і причинний зв`язок між цією протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, а відтак підстави для відшкодування майнової шкоди відсутні. За недоведеності факту неправомірних дій (бездіяльності) відповідача також відсутні підстави для відшкодування моральної шкоди. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed