Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-22 00:00:00

\~ \~ \~ \~У липні 2019 року до суду з позовом звернулась [PERSON] з позовом до [PERSON] , про визнання заповіту недійсним. В позові зазначила, що вона є рідною донькою [PERSON] . Після укладення шлюбу змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] . [INFO] батько позивача помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 04.06.2019 року. Після його смерті відкрилась спадщина, до якої увійшло наступне майно: 1/4 частина квартири [ADDRESS] . 1/2 частина жилого будинку з господарськими спорудами за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцями першої черги є: позивач [PERSON] , [PERSON] , яка написала заяву про відмову від прийняття спадщини на мою користь, та відповідач [PERSON] 11 червня 2019 року позивач звернулась до Запорізької районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Нотаріальною конторою надано повідомлення щодо отримання 11.06.2019 року заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , якай помер [INFO] , що проживав та був зареєстрованим на день смерті: в [ADDRESS] . Крім того, в повідомленні зазначалось про необхідність надати нотаріально посвідчену заяву або прибути особисто до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, що я і зробила. Пізніше з Запорізької районної державної нотаріальної контори позивач отримала повідомлення №558/02-14 від 21.06.2019 року, в якому зазначалось, що її батько за життя склав заповіт на користь іншої особи. Позивач вважає, що заповіт, який був складений її батьком є недійсним, оскільки на час його складання він сильно хворів та приймав сильнодіючі медичні препарати. Його хвороба носила такий характер, що він не усвідомлював значення своїх дій. Позивач неодноразово приїжджала до нього відвідувати, але він її не впізнавав і не розумів значення своїх дій. Факт того, що батько позивача її не впізнав, може підтвердити [PERSON] , яка супроводжувала позивача та була присутня при їх зустрічах. На переконання позивача, якби батько позивача міг усвідомлювати свої дії і об`єктивно оцінювати ситуацію, то ніколи б не виключив своїх доньок з числа спадкоємиць. З огляду на вищевикладене позивач просить суд визнати недійсним заповіт який був складений [PERSON] , [INFO] . Ухвалою судді Запорізького районного суду Запорізької області від 11.07.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Відповідач [PERSON] надала до суду відзив на позовну заяву в якому зазначила, що з позовом не згодна в повному обсязі. при цьому визнала факт наявності у померлого її чоловіка та батька позивача [PERSON] низки кардіологічних та урологічних захворювань, однак категорично заперечувала наявність у померлого будь-яких симптомів та ознак хворобливого психічного стану до дня смерті. У зв`язку з чим просила відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. В підготовчому засіданні 02.08.2019 представник позивача - адвокат Кузнєцов Д.О., отримав копію відзову та клопотав про надання йому часу на підготовку відповіді на відзив, подання клопотань про виклик свідків та призначення експертизи. Однак в подальшому позивач та її представник не реалізували своє право на подачу до суд відповіді на відзив або клопотань про виклик свідків, однак неодноразово звертались з клопотаннями про відкладення розгляду справи. Ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 10.01.2020 р. закрито підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду. В судове засідання позивачка [PERSON] в черговий раз не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлено своєчасно та належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Представник позивача адвокат Кузнєцов Д.О. надіслав до суду клопотання про відкладення судового засідання. В якості поважних причин неявки послався на те, що він приймає участь у справі № 334/653/15-ц яка розглядається Ленінським районним судом м. Запоріжжя, у якості відповідача. Дослідивши клопотання представника позивача та враховуючи те, що позивач по справі до цього неодноразово не з`являлась до суду без поважних причин, суд приходить до переконання, що позивач [PERSON] зловживає своїми процесуальними правами з метою затягування розгляду справи, яка перебуває в провадженні суду з липня 2019 року, у зв`язку з чим, враховуючи положення ч. 2 ст. 83 ЦПК України, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача [PERSON] адвоката Кузнєцова Д.О. про відкладення розгляду справи не підлягає задоволенню. Окремо слід зазначити, що відкладення розгляду справи адвокат обґрунтував необхідністю надання юридичної допомоги позивачу під час розгляду справи, однак враховуючи неявку позивача в судове засідання, суд констатує відсутність необхідності надання правової допомоги. Відповідач [PERSON] до суду не з`явилась, представник відповідача адвокат Косякова З.М. надала до суду заяву про розгляд справи без їхньої участі, проти задоволення позову заперечували. Крім того, представник позивача у наданій заяві зазначила про те, що вона має намір додатково звернутись із заявою про стягнення з позивача судових витрат на правову допомогу. В судовому засіданні за клопотанням представника відповідача допитані в якості свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Так свідок [PERSON] суду повідомила, що вона є сусідкою померлого та знає позивачку та відповідачку по справі. [PERSON] є донькою, а [PERSON] другою дружиною померлого [PERSON] . У 2017 році [PERSON] переніс інсульт, однак залишався при пам`яті, всіх пам`ятав та розумів все, що відбувається. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду повідомила, що вона є сусідкою [PERSON] та мешкала поряд з ним, за життя останнього. Також зазначила, що [PERSON] та [PERSON] почали мешкати разом та навели порядок у будинку. [PERSON] завжди був при пам`яті. Свідок також повідомила, що їй відомо про те, що [PERSON] склав заповіт на [PERSON] у 2016 році, а у 2017 році він переніс інсульт, однак після цього перебував у нормальному стані. Також свідок повідомила, що вона знає позивачку [PERSON] , та повідомила, що вона свого батька [PERSON] не провідувала та не допомагала йому. Свідок [PERSON] суду повідомила, що вона знайома з [PERSON] , вона разом працювали, також їй відомий померлий [PERSON] , позивача по справі [PERSON] свідок не знає. [PERSON] до останнього дня був при пам`яті та все розумів. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду повідомила, що вона є односельчанкою та сусідкою [PERSON] , а також знає його другу дружину [PERSON] . Також зазначила, що їй відомо про те, що [PERSON] переніс інсульт у 2017 році, однак після інсульту він приходив до свідка самостійно у продуктовий кіоск та купляв продукти харчування, при цьому повністю розумів все, що відбувається навколо нього. Заповіт за життя склав на другу дружину [PERSON] про, що повідомив свідку. Помер [PERSON] після другого інсульту. В ході розгляду справи досліджені наступні письмові докази та встановлені відповідні обставини. Згідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 06.06.1978 встановлено, що [PERSON] є батьком [PERSON] (а.с. 6). Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 18.09.1999 встановлено, що [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , та набула прізвище [PERSON] (а.с. 7). Відповідно до повторного свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 04.06.2019 встановлено, що [PERSON] [INFO] , помер [INFO] , про що складено актовий запис № 48 (а.с. 8) Судом, за клопотанням позивача, була витребувана копія спадкової справи 18/2019 від 29.01.2019 відкритої після смерті [PERSON] , відповідно до якої вбачається, що до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернулись [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до копії заповіту від 28.07.2016, який міститься в матеріалах спадкової справи встановлено, що [PERSON] все належне йому на день смерті майно заповів [PERSON] (а.с. 118-129) Згідно до відповіді КУ «Запорізька обласна клінічна лікарня» ЗОР від 21.10.2019 за № 3869 [PERSON] , [INFO] , за медичною допомогою не звертався, відомості про облік відсутні (а.с. 130). Крім того в судовому засіданні були досліджені копії матеріалів історії хвороби [PERSON] з яких встановлено, що останній дійсно неодноразово перебував на лікуванні у різні періоди свого життя з хворобою серця та у 2017 році переніс інсульт (а.с. 12-74). Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно зі статтею 1234 ЦК України право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається. Стаття 1247 ЦК України визначає загальні вимоги до форми заповіту, змістом частини другої якої визначається, що заповіт має бути особисто підписаний заповідачем. Якщо особа не може особисто підписати заповіт, він підписується відповідно до частини четвертої статті 207 цього Кодексу. Відповідно до частини другої статті 1257 ЦК України за позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі. Тлумачення частини другої статті 1257 ЦК України свідчить, що для дійсності заповіту волевиявлення заповідача має бути вільним та відповідати його внутрішній волі. Воля це внутрішнє бажання заповідача визначити долю спадщини на випадок своєї смерті шляхом складання особистого розпорядження (заповіту). Волевиявлення це зовнішній прояв внутрішньої волі, який знаходить своє втілення в заповіті, складеному та посвідченому відповідно до вимог, передбачених ЦК України. Встановлення неспроможності особи в момент вчинення заповіту розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними відбувається з урахуванням як висновку посмертної судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів, що підтверджують чи спростовують доводи про те, що в момент вчинення заповіту особа не розуміла значення своїх дій та не могла керувати ними. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 25.02.2020, за клопотанням позивача, по справі призначено посмертну судово-психіатричну експертизу виконання якої доручено експертам КУ «Обласна клінічна психіатрична лікарня» ЗОР. Для проведення експертизи направлено матеріали цивільної справи та оригінали медичних карток № 2594, 2203, 15466 хворого [PERSON] , витребуваних за клопотанням представника позивача з КНП «Запорізька обласна клінічна лікарня» ЗОР. У зв`язку з не оплатою за проведення посмертної судово-психіатричної експертизи справа разом з ухвалою суду від 25.02.2020 повернуто до суду без виконання. Таким чином, дослідивши вищенаведені письмові докази судом не встановлено жодної обставини, яка свідчить про те, що померлий [PERSON] в період складення спірного заповіту перебував в особливому стані та не міг усвідомлювати значення своїх дій, не встановлено. Зокрема вказані обставини навпаки спростовуються показами допитаних в судовому засіданні свідків. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, не доведені належними та допустимими доказами, а тому у задоволенні позову слід відмовити через недоведеність.

Outcome: dismissed