Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-01 00:00:00

У квітні 2021 року до Іллінецького районного суду Вінницької області звернулась [PERSON] із зазначеним позовом в якому вказала, що [INFO] помер [PERSON] . На день смерті [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Фактично він проживав з позивачем, вона доглядала його до дня смерті після важкої хвороби (інсульту), вони проживали у фактичних шлюбних відносинах, однак реєстрації шлюбу не проводили. Після його смерті залишилось спадкове майно, а саме 1/6 земельного паю, який він успадкував від свого покійного батька. За життя [PERSON] залишив заповіт, яким заповідав позивачу все своє майно, включаючи 1/6 частину земельного паю. За час їхнього спільного проживання позивачу невідомо було про наявність у чоловіка майна, так само, як не було відомо про наявність заповіту, складеного на її користь. На час відкриття спадщини позивач не входила до числа спадкоємців, що мають право на спадкування за законом чи на обов`язкову частку у спадщині, тому про наявність і заповіту складеного на її користь дізналася поза межами строку, передбаченого частиною 1 статті 1270 ЦК України. Про існування заповіту позивачу повідомили в сільській раді, де вона отримала дублікат у 2021 році. Дані обставини свідчать про поважність причин пропуску шестимісячного строку для подачі позивачем заяви про прийняття спадщини, що пов`язано з об`єктивними, непередбаченими, непереборними, істотними труднощами та є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Іллінецького районного суду Вінницької області від 28.04.2021 р. відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання. У підготовче судове засідання позивач не з`явилася, проте подала до суду заяву із проханням вирішити справу у її відсутність позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, проте подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить розгляд справи провести у відсутність представника міської ради, позовні вимоги визнає у повному обсязі. Враховуючи зазначені вище положення, а також те, що сторони скористались своїм правом, врегульованим частиною 3 статті 211 ЦПК України, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та вирішити її на підставі доказів наявних у справі. Згідно частин 3, 4 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження, суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд дійшов висновку про можливість ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні та задоволення позову з таких підстав. Так, судом установлено, що 20 листопада 2019 р. був складений заповіт, посвідчений в.о. старости сіл Кальник та Шабельня Дашівської селищної ради Іллінецького району Вінницької області Антонюком В.М., зареєстрований у реєстрі № 2-20, у відповідності до змісту якого [PERSON] на випадок своєї смерті зробив розпорядження про те, що усе його майно, в тому рахунку 1/6 частини земельного паю він заповідає [PERSON] (а.с. 8). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 25.11.2019 р., виданим Іллінецьким районним відділом актів цивільного стану ГТУ юстиції у Вінницькій області (а.с. 7). Згідно частини 1 статті 1217 спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до частини 1 статті 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин Положеннями частини 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Змістом статті 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно пункту 24 постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України. З матеріалів справи вбачається, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки про існування заповіту, складеного на її користь, вона дізналась лише у 2021 році, коли отримала в органі місцевого самоврядування дублікат даного документу, отже вбачається факт необізнаності спадкоємця про наявність заповіту і як наслідок, дана обставина є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень статті 80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити та визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, а саме два місяці починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили. Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved