Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-26 00:00:00

У липні 2016 року до Шевченківського районного суду м. Києва звернувся [PERSON] (далі - позивач) із позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва (далі - відповідач 1), Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (далі - відповідач 2) про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття. У подальшому, протокольною ухвалою суду від 09.10.2018 року судом було залучено до участі в справі в якості співвідповідача Приватне підприємство «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» (далі - відповідач 3). Позовні вимоги обґрунтовані тим, що майну позивача було заподіяно шкоду, внаслідок аварійного прориву труби ЦО при проведенні робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ Київенерго». Квартиру [ADDRESS], яка належить [PERSON], було залито двічі, а саме, 22.04.2015 року та 28.04.2015 року, про що у відповідності до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій було складено Акти. Проведення робіт з випробування мереж, внаслідок яких стався аварійний прорив труби, здійснювався з грубими порушеннями вимог чинного законодавства, допущених відповідачами. Працівників обслуговуючої організації під час проведення даних випробувальних робіт по будинку [ADDRESS] не було залучено, а повідомлення про випробування теплових мереж було надіслано відповідачем 2 не стороні за Договором про співпрацю від 08.08.2014 року та Додаткової угоди до нього від 12.02.2015 р. щодо надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води, а третій особі, відносини з якою між відповідачем 2 не врегульовані жодним правочином. Позивач, внаслідок пошкодження належного йому майна зазнав майнової шкоди. Позивач звертався до відповідача 1 та відповідача 2 із листами щодо відшкодування ними заподіяної матеріальної шкоди. Відповідач 1 на лист позивача не відреагував та відповіді не надав. Відповідач 2 листом від 25.05.2015 року, № 92/1/114 відмовив у добровільному відшкодуванні заподіяної матеріальної шкоди. З метою проведення відновлювальних (ремонтно-будівельних) робіт, позивач витратив власні кошти у сумі 96239,96 грн. Беручи до уваги, той факт, що шкода майну позивача заподіяна внаслідок аварійного прориву мережі централізованого опалення, відшкодування такої шкоди, на думку позивача, має здійснюватись за рахунок відповідачів солідарно. Тому позивач, з урахування вимог первісного позову від 08.07.2016 року та заяви від 27.02.2019 року, просив суд стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача 96239,96 грн. майнової шкоди, а також судові витрати. У відзиві на позовну заяву представник відповідача 1 зазначає, що проведення робіт з випробування мереж, яке проводилось РТМ «Центр ПАТ «Київенерго» відбулося з порушенням, так як не було надіслано письмового попередження та будь-якої документації щодо проведення теплових мереж. Працівників обслуговуючої організації під час проведення даних робіт по вищевказаному будинку не було, так як ніхто не був повідомлений про проведення даних робіт, що і зафіксовано в актах від 23.04.2015 та 29.04.2015. Також представник Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва» зазначає, що Приватне підприємство «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» не є суб'єктом правовідносин, пов'язаних із наданням послуг централізованого опалення. Також вказує на відсутність доказів щодо наявності договірних відносин між відповідачем 3 та позивачем. На думку представника Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва», позивачем не обґрунтовано залучено у якості сторони по справі відповідача 1, ні в одному документі не підтверджено його протиправної поведінки, яка призвела до завдання шкоди позивачу, не встановлено причинного зв'язку між шкодою та протиправною поведінкою відповідача 1, відсутня також його вина у спричиненій шкоді. Таким чином, просив відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення коштів з відповідача 1. У відзиві на позовну заяву представник відповідача 2 вказує, що ПАТ «Київенерго» не є особою, рішеннями, діями чи бездіяльністю якої було завдано збитків позивачу. Позивач на підтвердження своїх позовних вимог надав Акти від 23.04.2015 та 29.04.2015, які складені в односторонньому порядку відповідачем 3, що викликає сумніви щодо їх достовірності та неупередженості. Графік проведення гідравлічних випробувань складається ПАТ «Київенерго» та стверджується Київською міською державною адміністрацією заздалегідь. Графік проведення гідравлічних випробувань на щільність складений спільно ПАТ «Київенерго» з Шевченківською РДА та Солом'янською РДА. Зазначене свідчить про те, що обслуговуюча організація житлового будинку № [ADDRESS] не могла не знати про проведення випробувань у зазначений термін та не підготуватися до нього. Про початок проведення гідравлічних випробувань балансоутримувачі житлових будинків повідомляються шляхом вручення відповідальним особам приписів-попереджень, у яких чітко вказується період проведення таких робіт. Як вбачається із припису-попередження, адресованого Ковтуну С.О. з 8:00 20.04.2015 по 17:00 30.04.2015 будуть виконуватися випробування на щільність теплових мереж. На приписі-попередженні вказано перелік житлових будинків серед яких є також і житловий будинок позивача - [ADDRESS]. Даний припис-попередження було отримано 14.04.2015 Ковальовим С.М., який є головним інженером Приватного підприємства «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна». В приписі-попередженні вказано, що при невиконанні зазначених заходів за псування матеріальних цінностей та нещасні випадки, що скоїлися на підвідомчому абонентові обладнання, СВП «Київські теплові мережі «ПАТ «Київенерго» відповідальність не несе. На думку представника ПАТ «Київенерго», залиття належної позивачу квартири сталося внаслідок невиконання житлово-експлуатаційною організацією передбачених у приписі-попередженні заходів під час проведення гідравлічних випробувань та положень чинного законодавства щодо утримання житлових будинків та споруд. Також, згідно Акту розмежування меж балансової належності тепломереж та експлуатаційної відповідальності сторін, що є Додатком до Договору про співпрацю Виконавця послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води з Балансоутримувачем укладеним між ПАТ «Київенерго» та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», межею розподілу балансів належності (відповідальності за технічний стан та експлуатацію) між ПАТ «Київенерго» та Абонентом є перша відключаюча арматура внутрішньобудинкової системи після вузла приєднання в підвалі житлового будинку [ADDRESS], що також підтверджується Схемою межі поділу теплової мережі. Також, на думку представника, балансоутримувач житлового будинку [ADDRESS] не виконував покладені на нього обов'язки щодо забезпечення своєчасної та відповідної якості житлово-комунальних послуг в частині безперебійної роботи внутрішньобудинкових мереж центрального опалення, а тому, відповідальність за заподіяну шкоду майну позивача має нести балансоутримувач житлового будинку по [ADDRESS]. Також представник вказує на неналежність доказів розміру матеріальних збитків, завданих позивачу внаслідок залиття квартири. На підставі зазначеного, просив відмовити у задоволенні позовних вимог до ПАТ «Київенерго». У відзиві на позовну заяву представник відповідача 3 зазначає, що Приватне підприємство «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» є підрядною організацією, яка виконує/надає певні послуги по підрядному договору, в додатку № 2 до договору № 22 від 11.01.2016р. зазначається технічне завдання, яке підрядна компанія виконує, згідно договору. Підрядна компанія належним чином виконувала зобов'язання за договором, проводила обстеження, формували звіти і подавали балансоутримувачу для включення об'єктів в програми по проведенню ремонтних робіт, тощо. В даному випадку, на думку представника, стягнення шкоди необхідно проводити із заподіювана шкоди, надавача/виробника послуг для житлового будинку [ADDRESS] - ПАТ «Київенерго». Також зазначив, що позивач не надав належних доказів і не довів наявності договірних відносин між ним та відповідачем 3, а саму стягнення є необґрунтованою. Оскільки ПАТ «Київенерго» не надав документальні матеріали що підтверджують повідомлення керівника ПП «НТП «УЦНМ» - Ковтуна С.О. про проведення випробування на щільність теплових мереж, відповідальність має нести саме виробник послуг. Таким чином, просив відмовити у задоволенні позовних вимог до відповідача 3. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просив задовольнити та стягнути шкоду в солідарному порядку з відповідачів. Відповідач [PERSON] та її представник проти позову заперечували та просили в позові відмовити. Представник відповідача 1 у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог в частині стягнення коштів з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва». Представник відповідача 2 у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог в частині стягнення коштів з ПАТ «Київенерго». Представник відповідача 3 у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог в частині стягнення коштів з Приватного підприємства «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна». Ч. 1 ст. 211 ЦПК України встановлено, що розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Гуменюк А.І. від 12.07.2016 року було відкрито провадження у справі. У листопаді 2017 року дана справа надійшла в провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва Малинникова О.Ф., а ухвалою судді від 22.11.2017 року справу прийнято до провадження та призначено її розгляд у судовому засіданні. У відповідності до розпорядження керівника Шевченківського районного суду м. Києва Марчук М.В. від 22.06.2018 року, здійснено перерозподіл даної справи на підставі доповідної помічника судді Малинникова О.Ф. від 21.06.2018 року, відповідно до якої суддя Малинников О.Ф. з 02.04.2018 року перебуває на довготривалому лікарняному, строк якого може перевищувати два місяці, що свідчить про неможливість продовження розгляду даної справи раніше визначеним суддею в строки, встановлені законом та необхідність здійснення її повторного розподілу. Провадження у даній справі було відкрито в порядку Цивільного процесуального кодексу України, що діяв до 15 грудня 2017 року. У зв'язку з набранням чинності з 15 грудня 2017 року Закону України «Про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України», згідно Перехідних положень цього Кодексу, справи провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Таким чином розгляд даної цивільної справи здійснюється за правилами Цивільного процесуального кодексу України, які діють з 15 грудня 2017 року. 22.06.2018 року справа надійшла до провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва Осаулова А.А., а ухвалою судді від 25.06.2018 року в порядку загального позовного провадження призначено підготовче судове засідання. Протокольною ухвалою суду від 09.10.2018 року судом було залучено до участі в справі в якості співвідповідача Приватне підприємство «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна». Протокольною ухвалою суду від 27.02.2019 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті. Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, вислухавши пояснення представників сторін, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти. Позивач є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна (а.с. 13). Обслуговуючою організацією в будинку [ADDRESS] є Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва». 22.04.2015 року відбулося залиття квартири [ADDRESS], яка належить позивачу. Як вбачається із Акту обстеження житлової квартири від 23.04.2015 року, комісія в складі головного інженера ПП «НТП «УЦНМ» Ковальов С.М. - голови комісії, інженера ПП «НТП «УЦНМ» [PERSON], інспектора ПП «НТП «УЦНМ» [PERSON] та слюсаря-сантехника ПП «НТП «УЦНМ» [PERSON] у відповідь на звернення мешканця квартири [ADDRESS] [PERSON] провели обстеження квартири на предмет залиття, яке сталося 22.04.2015 року. На момент обстеження було виявлено в кімнаті площею 19,1 м.кв., яка після ремонту була з'єднана з коридором площею 4,0 м. кв. та кухнею площею 8,3 м. кв. місцями по всій поверхні площі гіпсокартонові пофарбованої стелі сліди вологи з розводами та крапель води з відділенням фарби. На гіпсокартонових пофарбованих стінах висотою 2,20 м., по всьому периметру з'єднаної кімнати, спостерігались численні сліди вологи та залиття водою. Також спостерігалось сліди вологи та деформація паркетної дошки площею 20 м.кв. якою вкрита підлога. Квартира трьохкімнатна, загальною площею 74,2 м. кв., розташована на 5-му поверсі 5-ти поверхового будинку 1960 року забудови. Квартира приватизована. Власник квартири [PERSON]. Комісія встановила, що залиття відбулось з технічного поверху, внаслідок аварійного прориву труби ЦО при проведенні робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго». Проведення робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго», було проведено з порушенням, так як не було надіслано письмового попередження та будь якої документації, щодо проведення випробування теплових мереж. Працівників обслуговуючої організації під час проведення даних робіт по вищевказаному будинку не було, так як ніхто не був повідомлений про проведення даних робіт (а.с. 15). 28.04.2015 року відбулося повторне залиття квартири [ADDRESS]. Згідно із Акту обстеження житлової квартири від 29.04.2015 року, комісія в складі головного інженера ПП «НТП «УЦНМ» Ковальов С.М. - голови комісії, інженера ПП «НТП «УЦНМ» [PERSON], інспектора ПП «НТП «УЦНМ» [PERSON] та слюсаря-сантехника ПП «НТП «УЦНМ» [PERSON] у відповідь на звернення мешканця квартири [ADDRESS] [PERSON] провели повторне обстеження квартири на предмет залиття, яке сталося 28.04.2015 року. На момент обстеження було виявлено в кімнаті площею 19,1 м. кв., яка після ремонту була з'єднана з коридором площею 4,0 м. кв. та кухнею площею 8,3 м. кв. по всій поверхні площі гіпсокартонові пофарбованої стелі сліди вологи з розводами та крапель води з відділенням фарби. На гіпсокартонових пофарбованих стінах висотою 2,20 м., по всьому периметру з'єднаної кімнати та кухні, спостерігались численні сліди вологи та залиття водою. Також спостерігалось сліди вологи та деформація паркетної дошки площею 23 м. кв. якою вкрита підлога. Також спостерігалось сліди вологи та залиття стелі у об'єднаному приміщенні ванної кімнаті площею 3,2 м. кв. та туалету площею 1.6 м. кв. Квартира трьохкімнатна, загальною площею 74,2 м. кв., розташована на 5-му поверсі 5-ти поверхового будинку 1960 року забудови. Квартира приватизована. Власник квартири [PERSON]. Комісія встановила, що повторне залиття відбулось з технічного поверху, внаслідок аварійного прориву труби ЦО при проведенні робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго». Проведення робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго», було проведено також з порушенням, так як не було надіслано письмового попередження та будь якої документації, щодо проведення випробування теплових мереж. Працівників обслуговуючої організації під час проведення даних робіт по вищевказаному будинку не було, так як ніхто не був повідомлений про проведення даних робіт (а.с. 16). Разом з тим, відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил встановлено форму вказаного акта про залиття, якою передбачено обов'язкова присутність осіб, причетних до події, що сталася для спільного огляду приміщення та фіксації характеру, його причин та наслідків. При цьому, як роз'яснено в листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року за №12/20-11-1975, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачіання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Однак, як встановлено в судовому засіданні, акти від 23.04.2015 року та від 29.04.2015 року були складені в односторонньому порядку представниками Приватного підприємства «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» без залучення представників ПАТ «Київенерго». До того ж, будь-яких доказів, які б підтверджували, що представники Приватного підприємства «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» зверталися до ПАТ «Киїевенерго» щодо сумісного складення актів про залиття квартири позивача, матеріали справи не містять. В свою чергу, за правилами ст.ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При цьому, відповідно до ч.1 ст. 76, ч. 1 ст.77 та ст. 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Отже, враховуючи вищенаведені положення цивільного процесуального законодавства, суд вважає, що акти від 23.04.2015 року та від 29.04.2015 року не є тим належним та допустимим доказом, який би підтверджував, що саме з вини ПАТ «Київенерго» відбулося залиття квартири позивачки. Як на підставу для солідарного стягнення збитків, завданих внаслідок залиття квартири, сторона позивача зазначала, що Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва», як балансоутримувач будинку, не виконало покладеного на нього обов'язку щодо забезпечення безпечної та безперервної роботи системи централізованого опалення; ПАТ «Київенерго», як виконавець послуг, не було здійснено належного контролю за щільністю теплових мереж; Приватне підприємство «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна», як підрядна компанія, має належним чином утримувати та обслуговувати будинок. Відповідно до п.3 ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Відшкодування збитків є одним із способів захисту цивільних прав (п.8 ч.2 ст.16 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як зазначено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Судом встановлено, що 02.03.2015 року між КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» (балансоутримувач) та ПП «Науково-технічне підприємство» Український центр нерухомого майна» (підрядна компанія) укладено Договір № 461 про поточне утримання і технічне обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Татарка» Шевченківського району м. Києва, відповідно до п. 1.4 якого підрядна компанія повинна надавати послуги, якість яких відповідає діючим нормам та стандартам згідно з чинним законодавством (а.с. 136-142). Відповідно до п.п. 3.2.5, 3.2.6 вказаного Договору, обов'язками підрядної компанії є - своєчасне вжиття заходів щодо уникнення та ліквідації аварійних ситуацій, пов'язаних з технічним станом житлових будинків та інженерним обладнанням; відшкодовувати збитки, завдані майну, житловому приміщенню, та шкоду, заподіяну життю чи здоров'ю мешканців будинків у випадку надання неякісних послуг, у розмірі й порядку згідно з чинним законодавством України. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (чинного на час виникнення спірних правовідносин), утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. За умовами ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» чинного на час виникнення спірних правовідносин), споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. Згідно з п.п. 1, 2, 7, 10 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» чинного на час виникнення спірних правовідносин), виконавець зобов'язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. За змістом ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За умовами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно вимог ч. 2 ст. 383 ЦК України, власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Судом встановлено, що внаслідок залиття та повторного залиття, квартира, що належить позивачу була пошкоджена. Для проведення ремонтних робіт у квартирі позивача, останнім було залучено [PERSON] Згідно акту виконаних робіт від 29.07.2015 року та Калькуляції вартості матеріалів і робіт по вкладання паркету №1 від 20.05.2015 року, останнім було виконано наступні роботи по відновленню паркетного покриття: демонтаж паркетної дошки та фанери, нівелювання стяжки, вирівнювання дощатої чорнової підлоги, монтаж фанери, вкладання паркету, шліфування паркету, нанесення масло-воску на суму 23307,00 грн. При цьому, використано будівельних матеріалів на суму 44681,12 грн., а загальна вартість робіт становить 67998,12 грн. (а.с. 44-45). Також, з метою відновлення пошкодженої квартири, було укладено Договір Підряду від 08.06.2015 року між [PERSON] та Приватним Підприємством «Львівдах» (Підрядник), вартість яких згідно його умов склала 28241,84 грн. (а.с. 28-43). Таким чином, загальний розмір шкоди, заподіяної позивачу складає 96239, 96 грн. З приводу відповідальності осіб за спричинену шкоду варто вказати наступне. Актами від 23.04.2015 року та від 29.04.2015 року встановлено, що залиття квартири [PERSON] відбулися з технічного поверху, внаслідок аварійного прориву труби ЦО при проведенні робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго». Проведення робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго», було проведено також з порушенням, так як не було надіслано письмового попередження та будь якої документації, щодо проведення випробування теплових мереж. Графік проведення гідравлічних випробувань на щільність складений спільно ПАТ «Київенерго» з Шевченківською РДА та Солом'янською РДА. Про початок проведення гідравлічних випробувань ПАТ «Київенерго» повідомило ПП «Науково-технічне підприємство» Український центр нерухомого майна» приписом-попередженням, адресованого Ковтуну С.О., в якому вказано, що з 8:00 20.04.2015 по 17:00 30.04.2015 будуть виконуватися випробування на щільність теплових мереж. На приписі-попередженні вказано перелік житлових будинків серед яких є також і житловий будинок по [ADDRESS]. Даний припис-попередження було отримано 14.04.2015 Ковальовим С.М., який є головним інженером Приватного підприємства «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» (вбачається із актів від 23.04.2015 року та від 29.04.2015 року). В приписі-попередженні вказано, що при невиконанні зазначених заходів за псування матеріальних цінностей та нещасні випадки, що скоїлися на підвідомчих об'єктах, СВП «Київські теплові мережі «ПАТ «Київенерго» відповідальність не несе (а.с. 118-119). Також, згідно Акту розмежування меж балансової належності тепломереж та експлуатаційної відповідальності сторін, що є Додатком до Договору про співпрацю Виконавця послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води з Балансоутримувачем укладеним між ПАТ «Київенерго» та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», межею розподілу балансів належності (відповідальності за технічний стан та експлуатацію) між ПАТ «Київенерго» та Абонентом є перша відключаюча арматура внутрішньобудинкової системи після вузла приєднання в підвалі житлового будинку [ADDRESS], що також підтверджується Схемою межі поділу теплової мережі. Таким чином, ПАТ «Київенерго» не має нести відповідальність за спричинену позивачу шкоду, оскільки воно повідомило ПП «Науково-технічне підприємство» Український центр нерухомого майна» приписом-попередженням, про виконання випробування на щільність теплових мереж, а прорив труби стався з технічного поверху, тобто зани відповідальністю відповідача 3 за умовами Договору № 461 про поточне утримання і технічне обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Татарка» Шевченківського району м. Києва, що укладено 02.03.2015 року між КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» (балансоутримувач) та ПП «Науково-технічне підприємство» Український центр нерухомого майна» (підрядна компанія). Також судом критично оцінюються доводи, що відповідальність за спричинену позивачу шкоду повинна нести КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», в силу укладеного 02.03.2015 року між КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» (балансоутримувач) та ПП «Науково-технічне підприємство» Український центр нерухомого майна» (підрядна компанія) Договору № 461 про поточне утримання і технічне обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Татарка» Шевченківського району м. Києва, відповідно до п.1.1 якого підрядна компанія прийняла на себе функції підрядної організації з виконання послуг з утримання місць розташування та технічного обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій у житлових будинках комунальної власності для забезпечення надання житлово-комунальних послуг. У зв'язку із викладеним, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та доведеними в частині наявності матеріальної шкоди нерухомому майну і підлягають задоволенню в частині стягнення коштів з Приватного підприємства «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна». При цьому, відсутність договірних зобов'язань саме між [PERSON] та ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» не може бути підставою для відмови у позові про стягнення коштів з відповідача 3 - підрядної компанії, адже в силу укладеного договору від 02.03.2015 року, обов'язком останньої є відшкодовувати збитки, завдані майну, житловому приміщенню, та шкоду, заподіяну життю чи здоров'ю мешканців будинків у випадку надання неякісних послуг. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача (ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України). Згідно ст.141 ЦПК України слід стягнути з відповідача 3 на користь позивача сплачений судовий збір в розмірі - 962,40 грн. Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Outcome: partial