Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-07 00:00:00

У квітні 2018 року позивач ПАТ «Київенерго» звернулося з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію. Позовні вимоги мотивовані тим, що [PERSON] є споживачем електричної енергії, яку постачає «Київенерго». Відповідачем було порушено Правила користування електричною енергією (надалі - ПКЕЕН), внаслідок чого утворилась заборгованість за необліковану електричну енергію, яка станом на 01.03.2018 року складає 5 241,34 грн. Посилаючись на те, що у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань перед позивачем у споживача утворилася заборгованість по оплаті послуг, яку позивач просив стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 5 241,34 грн. та судовий збір. Ухвалою суду від 15.05.2018 року у справі відкрито провадження у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, копії якої направлені учасникам справи (а.с. 54). 30.05.2018 року від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов, відповідно до якого позовні вимоги є безпідставним, оскільки вона неодноразово зверталась до ПАТ «Київенерго» з проханням укласти договір на електропостачання, але ніхто з представників стягувача з цього приводу до неї не звертався та не оглядав електролічильник. У зв`язку з тим, що договір про електропостачання укладений не був, тому відповідно до вимог ст. 11 ЦК України жодних правовідносин з позивачем та зобов`язань перед ним у неї відсутні. Крім того, про те, що електролічильник в належній відповідачу квартирі неправильно підключений їй було не відомо. Також в акті, складеного 24.09.2014 року представниками ПАТ «Київенерго» зазначено рік виготовлення та державної повірки лічильника 1998 рік, а відповідач стала власником квартири 05.10.2007 року та у період з жовтня 2007 року по вересень 2014 року представники позивача жодного разу не приходили знімати показники лічильника, не перевіряли його. При цьому, вся електроенергія, що надходить до будинку, обліковується лічильником, що розташований у ввідно-розподільному пристрої будинку, тому спожита позивачем електроенергія була облікована та за неї було сплачено позивачеві балансоутримувачем будинку, яким на час складання акту був ЖЕК № 607. Таким чином, зобов`язання про відшкодування боргу у відповідача перед ЖЕК № 607, а не перед позивачем. Крім того зазначила, що 03.11.2014 року вона була присутня на засіданні комісії ПАТ «Київенерго» по розгляду акту про порушення ПКЕЕН № 39749 від 24.09.2014 року, де нею були подані відповідні заперечення, за результатами розгляду яких був складений протокол № 4969 від 03.11.2014 року, відповідно до якого члени комісії ПАТ «Київенерго» не встановили як порушень, так і суми нарахувань. Також послалась на пропуск строку позовної давності, який минув 24.09.2017 року, оскільки акт-вимога про усунення порушень був складений позивачем 24.09.2014 року (а.с. 58-59). Ухвалою суду від 07.12.2018 року клопотання відповідача із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження задоволено та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 22.02.2019 року (а.с. 86). Ухвалою суду від 07.12.2018 року у цивільній справі замінено позивача ПАТ «Київенерго» на його правонаступника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» (а.с. 88). 11.06.2018 року від представника позивача Власенко О.В. надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої зазначив, що з дня придбання відповідачем 05.10.2007 року квартири [ADDRESS] , до дня фіксування порушення жодного разу не зверталась до позивача для укладення договору, однак користувалась електричною енергією, не сплачуючи за неї енергопостачальній організації. При цьому, відповідач не зазначає, на якій підставі користувалась електроенергією, яку з 2007 року до її помешкання постачав позивач. 24.09.2014 за адресою відповідача під час обстеження приладу обліку представника позивача було виявлено порушення ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергію», п.п. 3, 9, 18, 32 ПКЕЕН - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника без укладення відповідного договору, самовільне підключення виконано від центральної магістралі будинку. Крім того, було встановлено порушення п.п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкоджено пломби Держспоживстандарту, які встановлені на верхньому та нижньому гвинті кріплення кожуха лічильника. Факт порушення ПКЕЕН відповідачем підтверджується належними та допустимими доказами, зокрема, фотографіями, зробленими під час складання акту порушення. Також заперечив щодо пропуску строку позовної давності, оскільки рішення комісії з розгляду акту від 24.09.2014 року було прийнято 17.09.2015 року та відповідно до ст. 261 ЦК України днем виникнення права на позов є 17.09.2015 року, тому позов позивачем було подано до суду в межах строку (а.с. 80-82). Ухвалою суду від 23.04.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 19.07.2019 року (а.с. 98). Ухвалою суду від 23.04.2019 року виправлено допущену в ухвалі суду від 23.04.2019 року описку, вказавши дату постановлення ухвали - 19.04.2019 року (а.с 99). 21.06.2019 року від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вона не здійснювала жодного втручання в роботу лічильника, оскільки не є фахівцем в даній галузі. На момент складання акту від 24.09.2014 року між позивачем та нею не було укладено договору на постачання електричної енергії, відповідно до якого у неї виникає зобов`язання перед позивачем, а за використану відповідачем електричну енергію позивачеві фактично було сплачено управителем будинку, тобто, позивач отримає подвійну оплату за електроенергію спочатку від управителя по показникам загальнобудинкового лічильника, а потім від неї. У зв`язку з чим вважає, що матеріальну шкоду в даному випадку спричинено не позивачеві, а власнику (управителю) будинку і саме останній може виступати належним позивачем у справі. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, з підстав, наведених у позові. Представник відповідача позов не визнав за обставин, наведених у відзиві на позовну заяву. Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до абз. 10 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо - та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством. Нормами конституційного законодавства закріплено, а саме ч. 3 ст. 13 Конституції України, що власність зобов`язує. Згідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 05.10.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратенко М.І. за реєстровим № 2943, та витягом з Державного реєстру правочинів від 05.10.2007 року (а.с. 12-13). Відповідно до листа директора ТОВ «Авангард» Чорноус В.І. від 19.10.2007 року, адресованого АК «Київенерго», на набувача [PERSON] переведено особовий рахунок по сплаті електричної енергії за адресою: [ADDRESS] (а.с. 33), тому є споживачем послуг електричної енергії, які постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». Згідно даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» (а.с. 67-68). Судом встановлено, що 24.09.2014 року трьома представниками постачальника електричної енергії ПАТ «Київенерго» у присутності споживача [PERSON] складено акт про порушення № 39749 з якого вбачається, що [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , порушила ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 3, 9, 18, 32 ПКЕЕН - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника без укладення відповідного договору, самовільне підключення виконано від центральної магістралі будинку та п.п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкоджено пломби Держспоживстандарту, які встановлені на верхньому та нижньому гвинті кріплення кожуха лічильника (а.с. 14). Листом ПАТ «Київенерго» № 030/34-3256 від 20.08.2017 року [PERSON] повідомлено про проведення 17.09.2015 року засідання комісії з розгляду акту про порушення № 39749 від 24.09.2014 року (а.с. 46). 17.09.2015 року відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення № 39749 від 24.09.2014 року, про що складено протокол № 2509, згідно з яким споживач за адресою: [ADDRESS] , порушила ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника без укладення відповідного договору (а.с. 40). Нарахування обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем [PERSON] . ПКЕЕН для населення, проведено за п. 3.5 Методики визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 р. № 562 та формулою (2.7), яка відповідно до розрахунку від 17.09.2015 року становить 5 241,34 грн. (а.с. 41). 22.09.2015 року на адресу відповідача [PERSON] було направлено вимогу про сплату боргу за необліковану електричну енергію у розмірі 5 241,34 грн. (а.с. 47). На час розгляду справи вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» відповідачем [PERSON] не виконані. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 р. (надалі - Правила) і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №1416 від 22.11.1999 р. Виходячи з положень ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 25, 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» споживачі електричної енергії мають право на: приєднання та підключення до електричної мережі, за умови виконання правил приєднання електроустановок до електричних мереж. Споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією. Слід зазначити, що недоблікована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно. Відповідно до п.п. 19, 21 зазначених Правил розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Згідно з п. 48 Правил споживач несе відповідальність згідно законодавства за порушення ПКЕЕН, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем цих Правил, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий у енергопостачалника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Також вказаним пунктом Правил визначено, що якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди про користування електричною енергією, її оплату, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються у встановленому законодавством порядку. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Як визначено у ч. 1 та ч. 2 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Як встановлено ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Тобто, належним виконанням зобов`язання з боку відповідача в даному випадку є оплата спожитої електричної енергії у встановлені законом строки та забезпечення безпечної експлуатації енергетичного обладнання. Відповідно до змісту ст. 610, 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом. аким чином, стороною позивача доведено обставини, на які посилається у позовній заяві, а стороною відповідача вони не спростовані. Перевіривши наведений представником позивача розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем [PERSON] АКЕЕН за актом від 24.09.2014 року № 39749, здійснений на підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтовані, і тому позов про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за необліковану електричну енергію, що складає 5 241,34 грн. підлягає задоволенню у повному обсязі. Посилання відповідача, про те, що між сторонами не укладено договір про електропостачання, суд не бере до уваги як безпідставні, оскільки відсутність письмового договору щодо надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від встановленого законом обов`язку оплати послуг у повному обсязі, якщо він фактично користується ними. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 20 квітня 2016 року у справі № 6-2951цс15. Крім того, твердження відповідача, що протоколом № 4969 від 03.11.2014 року, щодо розгляду акту про порушення ПКЕЕН № 39749 від 24.09.2014 року, члени комісії ПАТ «Київенерго» не встановили як порушення так і суми нарахувань відповідачу є необґрунтованими та спростовуються матеріалами справи, зокрема, вказаним протоколом прийнято рішення винести на комісію СВП «Київські електричні мережі «ПАТ «Київенерго» для прийняття остаточного рішення розгляд акту про порушення ПКЕЕН № 39749 від 24.09.2014 року (а.с. 37). Не заслуговують на увагу доводи відповідача щодо застосування судом строків позовної давності, з огляду на наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. З матеріалів справи вбачається, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» порушення виявлено 24.09.2014 року, а 17.09.2015 року відбулося засідання комісії № 2 з розгляду акту про порушення № 39749 від 24.09.2014 року, на якому прийнято рішення провести нарахування відповідачу не облікованої внаслідок порушення нею ПКЕЕН у розмірі 5 241,34 грн. та саме з цього моменту слід рахувати строк позовної давності. З вказаним позовом ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернувся до суду 16.04.2018 року, тобто в межах строку позовної давності. У зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі, судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1 762 грн. відповідно до ст. 141 ЦПК України покладаються на відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved