Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-18 00:00:00

у липня 2020 року позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про визнання поважними причин пропуску строку для прийняття спадщини та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] . Після смерті батька відкрилась спадщина на майно - квартиру [ADDRESS] . Останнім днем шестимісячного строку для прийняття спадщини стало 18.03.2020 року. Позивач посилається на те, що у визначений законом шестимісячний строк він був позбавлений можливості звернутись з заявою про прийняття спадщини, оскільки 11 березня 2020 року, тобто до закінчення строку про прийняття спадщини позивачем, Постановою КМУ №211 було впроваджено карантинні заходи по причині розповсюдження нового вірусного захворювання, що унеможливило звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини вчасно. Після стабілізації ситацації та одразу як з`явилась можливість, позивач звернувся для прийняття спадщини до приватного нотаріуса КМНО Жерліциної О.В., проте отримав відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. Оскільки строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, позивач просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 28.07.2020 року, у справі було відкрито провадження та призначено підготовче засідання, надано строк відповідачу на подання відзиву на позовну заяву, а третій особі пояснення у той же строк. Відповідачем - Київською міською радою подано письмовий відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просить вирішити справу відповідно до вимог чинного законодавства та розглядати справу у відсутності свого представника. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 09.12.2020 року, підготовче провадження у справі було закрито та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні. Позивач, його представник та третя особа в судовому засіданні підтримали позовні вимоги і обґрунтування позову в повному обсязі, просили його задовольнити, посилаючись на те, що строк був пропущений з поважних причин, а саме наявністю карантинних обмежень та хворобою матері. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подавши відзив щдо прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства. Вислухавши позивача, його представника та третю особу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Голосіївським районним у м.Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського територіального управління юстиції у місті Києві від 17.09.2019 р. - а.с.10 Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на майно - квартиру [ADDRESS] , що належала померлому - а.с. 11. Позивач [PERSON] є сином померлого [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про народження від 15.08.1972 р. - а.с.9. Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Жирліциної О.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.07.2020 року №43/02-31 позивачу було відмовлено у заведенні спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, що розташована за адресою [ADDRESS] у зв`язку з пропуском строків на прийняття спадщини - а.с.13. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У відповідності до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В силу положень ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно з ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постіно із спадкодавцм, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Законом встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ст.1258 ЦК України). Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1269 цього Кодексу. Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Положення про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин. Пленум Верховного Суду України в пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивач у визначений законом строк не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Постановою КМУ від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 були запроваджені протиепідеміологічні заходи щодо боротьби з розповсюдженням хвороби. Позивачем в якості поважності причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини було зазначено виконання положень вищезазначеної Постанови КМУ від 11 березня 2020 р. № 211 та побоювання за власне здоров`я та здоров`я своєї матері, за якою він доглядає. Суд вважає, що зазначені позивачем обставини для визначення додаткового строку для прийняття спадщини є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали позивачу у встановлений законом строк звернутися із заявою про прийняття спадщини, у розумінні положень ст. 1272 ЦК України. Враховуючи викладене, оцінюючи всі досліджені судом докази з огляду на їх належність, допустимість і достатність, зважаючи на те, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Питання щодо судових витрат суд вирішує на підставі положень ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved