Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-28 00:00:00

У липні 2015 року [PERSON] (далі по тексту також - позивач) звернулась до суду із позовом до [PERSON] (далі по тексту також - відповідач-1) та [PERSON] (далі по тексту також - відповідач-2), за участю третьої особи Служби у справах дітей Подільської районної у місті Києві державної адміністрації (далі по тексту - третя особа-1, Служба у справах дітей) про усунення перешкод реалізації права на виховання онуки. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач має доньку [PERSON] (відповідач-1) та онуку [PERSON], 2006 року народження. З моменту народження онука та донька проживали та зареєструвались в квартирі позивача та були на її утриманні. [PERSON] постійно опікувалась своєю онукою, забезпечувала її необхідним, створювала сприятливі умови життя та розвитку дитини. Позивач зазначала, що з моменту укладення шлюбу [PERSON] з громадянином США [PERSON], переїхала з дитиною та чоловіком до орендованої квартири та заборонила бабці [PERSON] відвідувати онуку та спілкуватися з нею. Чоловік доньки (відповідач-2) та донька 23 жовтня 2010 року оформили усиновлення [PERSON]. Відповідачі не дозволяють позивачу спілкуватись з онукою та брати участь у її вихованні. Разом із тим, позивач має власну квартиру, будинок за містом, отримує пенсію та працює у театрі, є освіченою, культурною, інтелігентною людиною з авторитетом серед колективу театру, глядачами та сусідів. Матеріально забезпечена добре. У квартирі для онуки обладнана окрема кімната та створені відмінні умови для навчання, розвитку та відпочинку. Але відповідачі з невідомих причин перешкоджають здійсненню бабусі свого права на виховання онуки, а під час останніх зустрічей взагалі провокують лайки та конфлікти. Посилаючись на викладене, а також вимоги ст.ст. 257, 258 СК України, позивач просила суд зобов'язати батьків [PERSON] та [PERSON] не перешкоджати бабі [PERSON] реалізовувати своє право спілкування з онукою [PERSON] та брати участь у її вихованні. Встановити [PERSON] порядок спілкування з онукою [PERSON] без присутності батьків призначивши час: для зустрічей - час з 10.00 год. суботи до 10.00 год. неділі не менше двох разів на місяць; для відпочинку - один календарний місяць влітку, включаючи чотирнадцять днів для оздоровлення дитини з виїздом до санаторію, профілакторію, морського узбережжя чи за кордон; для спілкування - не менше 30 % (тридцяти відсотків) канікулярного часу з можливістю проживання разом з бабусею та виїзду на відпочинок. В процесі розгляду справи судом було залучено до участі в справі Службу у справах дітей Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив суд про його задоволення. В судовому засіданні відповідачі позов не визнали, при цьому погодились із висновком органу опіки та піклування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації щодо можливості побачень позивача один раз на тиждень в понеділок з 17 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. в присутності матері [PERSON]. В судове засідання представник третьої особи-1 Служби у справах дітей Подільської районної у місті Києві державної адміністрації не з'явився, звернувся до суду із клопотання про розгляд справи за його відсутності. При цьому, надав висновок органу опіки та піклування щодо встановлення [PERSON] графіку спілкування зі своєю малолітньою онукою [PERSON] [INFO]. Суд, заслухавши пояснення представника позивача та відповідачів, заслухавши думку третьої особи, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено і не заперечується сторонами, що [PERSON], яка народилась [INFO] є донькою [PERSON] та [PERSON] та онукою [PERSON] Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. На підтвердження того, що позивачу чиняться перешкоди у здійсненні її прав щодо виховання онуки, нею було надано копії відповідей служби у справах дітей та школи, в якій навчається онука, з яких вбачається, що згоди щодо конкретного часу для побачень баби та онуки не встановлено. Окрім того, із пояснень, наданих сторонами в судовому засіданні вбачається, що згоди щодо часу та способу участі [PERSON] у вихованні онуки [PERSON] між ними не досягнуто. Відповідно до ч. 4 та 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Відповідно до висновку органу опіки та піклування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації від 19.04.2016 року № 106-2421, було вирішено за доцільне встановити [PERSON] час спілкування зі своєю малолітньою онукою [PERSON], наступним чином: один раз на тиждень, в понеділок з 17 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв., в присутності матері - [PERSON] (а.с. 76-77). Такого висновку орган опіки та піклування дійшов, виходячи з наявних у нього матеріалів, зокрема співбесіди працівників Служби у справах дітей зі сторонами у справі, актів обстеження умов проживання, висновку психолога Міського центру дитини Київської міської державної адміністрації, що свідчить про те, що зазначений висновок зроблений з урахуванням аналізу усіх істотних обставин, що мають значення для вирішення цього питання. Вказаний висновок органу опіки і піклування визнається судом достатньо обґрунтованим і таким, що не суперечить інтересам дитини. З огляду на вказане, матеріалами справи підтверджується створення відповідачами перешкод позивачу у спілкуванні та вихованні онуки [PERSON], а тому суд вважає за необхідне захистити право позивача шляхом зобов'язання відповідачів не чинити перешкод [PERSON] у спілкуванні та вихованні онуки. Щодо позовних вимог в частині визначення способів участі баби у вихованні онуки, суд погоджується із пропозицією органу опіки і піклування та вважає за необхідне визначити графік побачень позивача з онукою один раз на тиждень в понеділок з 17 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. в присутності матері та з обов'язковим врахуванням думки самої [PERSON]. Суд не вбачає підстав для задоволення інших вимог позивача, оскільки встановлення судом вищезазначених способів участі у вихованні дитини є достатнім способом захисту прав позивача на участь у вихованні онуки та особисте спілкування з нею. Так, однією з засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. У відповідності до ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього кодексу. Згідно ч. 4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно вимог ст. ст. 27 - 30 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За таких обставин суд приходить до висновку про часткове задоволення позову та зобов'язання відповідачів не чинити перешкод позивачу у спілкуванні та вихованні онуки та необхідність визначення способу участі позивача у вихованні онуки [PERSON] за наступним графіком побачень та з урахування думки дитини, а саме: один раз на тиждень в понеділок з 17 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. в присутності матері [PERSON]. Слід зазначити, що у разі зміни обставин, що мають істотне значення для вирішення питання щодо участі бабусі у вихованні онуки, сторони не позбавлені можливості з урахуванням таких обставин звернутися до суду з позовом про визначення іншого способу участі у вихованні онуки та спілкуванні з нею. На підставі викладеного,

Outcome: partial