Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-23 00:00:00

У жовтні 2019 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, [PERSON] , про усунення перешкод у вільному спілкуванні та участі у вихованні онуки. Позовна заява мотивована тим, що у її сина - [PERSON] та [PERSON] від фактичних шлюбних стосунків народилася донька [PERSON] , [INFO] . Після того, як сім`я її сина розпалась, він проживає з нею. Починаючи з серпня 2019 року [PERSON] перешкоджає їй бачитись з онукою, у зв`язку з тим, на її думку, що [PERSON] подав до суду заяву про перегляд заочного рішення про позбавлення її сина батьківських прав щодо малолітньої [PERSON] , [INFO] . Ураховуючи викладене, [PERSON] , просила суд зобов`язати відповідачку не чинити їй перешкоди у спілкуванні та вихованні онуки - [PERSON] , [INFO] , і визначити порядок їх участі у спілкуванні та вихованні з онучки таким чином: кожен вівторок та четвер з 18 год. 00 хв. до 21 год. 00 хв. - без присутності [PERSON] ; кожної суботи з 17 год. 00 хв. до неділі 15 год. 00 хв. - без присутності [PERSON] , су святкові дні в рівній кількості святкових днів з відповідачкою з 11 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв.; кожного року [INFO] (у день народження бабусі) з 11 год 00 хв. до 20 год. 00 хв у вихідний день та з 17 год 00 хв. до 20 год. 00 год в робочий день; участь бабусі в оздоровленні та обстеженні онучки [PERSON] , [INFO] , безперешкодний доступ до результатів обстеження; у літній період надати дозвіл бабусі на спільний відпочинок з онукою, в тому числі й за межами міста її проживання, строком не менше одного тижня за попередньою домовленістю з відповідачкою; надати дозвіл бабусі [PERSON] відвідувати онуку [PERSON] , за місцем її проживання. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. від 11 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання. У листопаді 2019 року від [PERSON] до суду надійшов відзив на позов, у якому зазначено, що позовні вимоги не визнає та просить відмовити у їх задоволенні. Вислухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, третьої особи - [PERSON] судом встановлено наступне. У [PERSON] та [PERSON] від фактичних шлюбних стосунків народилася донька [PERSON] , [INFO] (а. с. 12). Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 14 січня 2019 року позов [PERSON] задоволено. Позбавлено батьківських прав [PERSON] відносно малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] . Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/4 частини від усіх видів його доходів (заробітку), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму встановленого для дитини відповідного віку, починаючи з 25 липня 2017 року і до досягнення дитиною повноліття (а. с. 16-20). Із копії довідки, виданої 11 вересня 2019 року дошкільним навчальним закладом (ясла-садочок) № 514, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , з 18 квітня 2018 року відвідує дитячий садок (а. с. 72) Відповідно до висновку : Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації у цивільній справі №754/14576/19 від 15 липня 2020 року №102102/37-4778, у випадку встановлення судом фактів безпідставного чинення перешкод матір`ю [PERSON] у спілкуванні малолітньої [PERSON] , [INFO] з бабою, що не сприяє фізичному, розумовому розвитку дитини та її вихованню, порушує права та інтереси дитини, орган опіки та піклування вважає, що такі перешкоди мають бути усунені у запропонований ними спосіб, з урахуванням інтересів дитини (а.с. 133-135). У судове засідання представником відповідача подано клопотання про визнання [PERSON] позовних вимог, просить їх задовольнити. Аналізуючи підстави звернення до суду з указаним позовом, норми сімейного законодавства України та міжнародних нормативно-правових актів, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин, а також рішення судів попередніх інстанцій, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав. Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду з прав людини (далі -ЕСПЛ) як джерело права. Згідно із статтями 3, 18 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Статтями 12-15 цієї Конвенції визначено право дитини висловлювати свою думку (право бути почутою). На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладено у пункті 8 статті 7 СК України та у статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини. Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (Рішення ЄСПЛ у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, § 108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (Рішення ЄСПЛ «Bogonosovy v. Russia» від 05 березня 2019 року, § 82). Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. За змістом статті 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Статтею 19 СК України визначено, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Відповідно до ч.4 с. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи заяву [PERSON] про визнання заявлених до неї позовних вимог, інтереси дитини, її вік, звичний розпорядок дня, взявши до уваги висновок органу опіки та піклування, суд дійшов висновку задоволення позову [PERSON] про усунення перешкод у вільному спілкуванні та участі у вихованні онуки.

Outcome: approved