Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-06 00:00:00

У жовтні 2014 року [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до Ізяславської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] року помер його син [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно, проте, позивач не звернувся у нотаріальну контору в встановлений термін, оскільки взнав про смерть сина в липні 2014 року, так як син постійно проживав в Росії і його ніхто не повідомив про його смерть. Просить визначити йому додатковий строк для подання заяви у нотаріальну контору для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] у судовому засіданні підтвердив обставини викладені в своєму позові. Представник відповідача Ізяславської міської ради Хмельницької області в судове засідання не з'явився, подав до суду письмове клопотання про слухання справи у його відсутності, вказавши, що при вирішенні спору покладається на думку суду. З'ясувавши позиції сторін, перевіривши письмові матеріали справи, суд знаходить, що позов слід задовольнити з таких підстав. Відповідно до роз'яснень, наданих судам у п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», спадкові відносини регулюються ЦК України, законами України: від 2 вересня 1993 року № 3425-XII «Про нотаріат», від 23 червня 2005 року № 2709-IV «Про міжнародне приватне право», іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. Відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини. З наявного у матеріалах справи свідоцтва про смерть встановлено, що [PERSON] помер [INFO] року. Останньому за життя на праві спільної сумісної власності належала 1\\5 частина житлового будинку [ADDRESS] розташованого у м. Ізяслав Хмельницької області, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 2 серпня 1994 року. Вказане нерухоме майно на даний час входить до складу спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] З свідоцтва про народження позивача вбачається, що [PERSON] являється його батьком. Відповідно до повідомлення нотаріуса Ямало-Ненецького автономного округа Російської федерації [PERSON] від 20 липня 2014 року № 192 після смерті [PERSON] спадкової справи не заводилось. За положеннями ст.ст. 45, 46 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах право спадкування нерухомого майна визначається за законодавством Договірної Сторони, на території якої знаходиться це майно. Якщо за законодавством Договірної Сторони, що підлягає застосуванню при спадкуванні, спадкоємцем є держава, то рухоме спадкове майно переходить Договірній Стороні, громадянином якої є спадкодавець у момент смерті, а нерухоме спадкове майно переходить Договірній Стороні, на території якої воно знаходиться. У відповідності до ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов'язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. Згідно з роз'ясненнями, наданими судам у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Здійснивши системний аналіз положень ст. 46 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах, ст. 1277 ЦК України, суд приходить до висновку, що належним відповідачем у даній справі є Ізяславська міська рада Хмельницької області, оскільки інші спадкоємці за законом та за заповітом, які прийняли спадщину, відсутні, а норма вищевказаної статті Конвенції вказує на те, що нерухоме спадкове майно у даному випадку переходить державі, на території якої воно знаходиться. Таким чином, позивач являється спадкоємцем за законом першої черги після смерті [PERSON] Інших спадкоємців, що прийняли спадщину, судом не встановлено. Причину пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає поважною. Зважаючи на вищевказане, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити, визначивши для [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved