Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-10 00:00:00

У квітні 2017 р. позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання права власності в порядку спадкування на частину будинку, визначення порядку користування земельною ділянкою, мотивуючи свої вимоги тим, що він є власником 1/4 будинку за адресою: [ADDRESS] . [INFO] померла його мати. Після її смерті відкрилась спадщина на належну їй 1/4 частину будинку за цією ж адресою. З метою отримання свідоцтва про право власності за законом, він звернувся до 10 Київської державної нотаріальної контори, проте отримав відмову у видачі свідоцтва з підстав того, що ідеальні частки співвласників не співпадають з реальними і потрібен перерахунок ідеальних часток. Відповідно до технічного паспорт на житловий будинок [ADDRESS] , станом на 04.12.2017 р., загальна площа житлового будинку становить 354,1 кв.м, а житлова площа становить 156,6 кв.м., також до складу домоволодіння входять надвірні господарські будівлі та споруди. Оскільки позивач фактично вступив в спадщину за законом після смерті матері, він користується 1/2 частиною спірного житлового будинку, а іншою 1/2 частиною відповідач, між ними досягнуто домовленість про порядок користування приміщеннями домоволодіння, а також надвірними господарськими будівлями і спорудами. Крім того, домоволодіння розміщується на земельній ділянці по [ADDRESS] , площею 0,0547 га, яка не приватизована і між співвласниками також встановлений порядок користування цією земельною ділянкою, який згодом був відображений в акті розподілу земельної ділянки, від 21.06.2018 р., складеного ТОВ «Земельні рішення». В судове засідання позивач та його представник не з`явились, представник позивача надав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутність, вимоги позову підтримує у повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання також не з`явився, надав до суду заяву в якій просить справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги по справі визнає в повному обсязі. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, надав до суду відзив, в якому зазначив, що Київська міська рада не видавала будь-яких рішень стосовно питань, які висвітлені у позові, а відтак не являється співвідповідачем по справі. Суд, дослідивши матеріали справи, докази надані в обґрунтування позову, встановив, що відповідачем в повному обсязі визнаються позовні вимоги позивача щодо визнання за позивачем права власності на 1/4 частину житлового будинку [ADDRESS] , щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою, розташованою в [ADDRESS] . Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п. 24 постанови № 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справи у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Отже, оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтересів інших осіб, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved