Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-02 00:00:00

У жовтні 2018 року на адресу Солом`янського районного суду міста Києва надійшов цивільний позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Орган опіки та піклування Бородянської районної державної адміністрації Київської області про усунення перешкод у спілкуванні батька з дитиною та встановлення способів участі батька у вихованні дитини. В обґрунтування позову вказано наступне. Позивач [PERSON] , перебував в зареєстрованому шлюбі з відповідачкою [PERSON] з 30.10.2010 до 26.05.2016 року, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] та Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 26 трав справі № 760/4426/16-ц. Від даного шлюбу у сторін народився син [PERSON] , [INFO] . Після припинення подружніх відносин син залишився проживати з матір`ю - [PERSON] в належній батькові позивача квартирі за адресою: [ADDRESS] , а позивач переїхав проживати окремо в інше помешкання. У березні 2018 року [PERSON] , забравши сина, виїхала з квартири [ADDRESS] , не повідомивши позивача про місце проживання, у зв`язку із чим позивач звернувся до Солом`янського УП ГУНП в м. Києві, з метою розшуку дитини та встановлення адреси, за якою вона проживає. Позивачем встановлено, що [PERSON] переїхала проживати в смт. Немішаєве, Бородянського району Київської області, де проживає за адресою: [ADDRESS] . У зв`язку із цим позивач звернувся до Служби у справах дітей Бородянської районної державної адміністрації Київської області з заявою про встановлення графіку зустрічей з сином. У ході розгляду питання встановлення графіку зустрічей з сином, сторони пройшли психологічне обстеження в Міському центрі дитини Служби у справах дітей та сім`ї КМДА. Психологами встановлено, що в [PERSON] визначається надійна форма емоційної прив`язаності до батька. Незважаючи на те, що періодично він відмовлявся обирати батька в певних методиках та проявляв амбівалентність висловлювань (що може бути зумовлено ставленням батьків один до одного, дитячою образою за дереалізацію певних бажань й потреб та самим відношенням до психологічного обстеження як процедури, яка була у його сприйманні механізмом впливу на справу, що розглядається), він почував себе комфортно та безпечно при безпосередньому контакті з ним (за результатами спільної зустрічі). [PERSON] визначає батька як значиму людину, хоче бути ближчим з ним, отримує відчуття задоволення від спілкування з батьком. Визначено сформовану надійну форму емоційної прив`язаності як до матері, до якої він проявляє почуття любові, ніжності та радості; так і до батька, до якого він хоч і обирає емоції злості і провини, визначає й емоції щастя та бажання проводити з ним час. Психологом встановлено, що [PERSON] має бажання отримувати постійну увагу від батька і для хлопчика одна зустріч з батьком на тиждень є недостатньою, враховуючи незадоволеність потреби дитини у наявності об`єкта чоловічої статі в своєму житті, що підтверджується Висновком психологічного обстеження № 075 від 23.04.2018. Вказує, що не дивлячись на те, що психологи встановили глибоку емоційну прив`язаність [PERSON] до позивача, Орган опіки та піклування Бородянської районної державної адміністрації в Київській області врахував виключно інтереси та заперечення матері [PERSON] та надав позивачу максимально звужений графік для зустрічей з сином [PERSON] : перша декада кожного місяця щосуботи з 10 години до 20 години, для спільного відпочинку під час канікул за попередньою домовленістю з матір`ю [PERSON] , у випадку, якщо побачення не відбулось у визначений день та час повністю або частково, то цей час переноситься на інший зручний для дитини і батька час та день. Зазначає, що протягом тривалого часу відповідачка чинить перешкоди у спілкуванні позивача з сином, незважаючи на встановлений Бородянською районною державною адміністрацією Київської області час та місце зустрічей з дітьми. Вважає, що вказаний висновок органу опіки та піклування абсолютно не врахував потреб дитини у спілкуванні з батьком, визначених психологом. Крім того, графік визначений органом опіки та піклування є абсолютно довільним, не імперативним, дозволяє відповідачці маніпулювати та щоразу вигадувати різні відмовки. Вказує, що знає і розуміє потреби та інтереси свого сина, має навички догляду за ним, забезпечення виховного та навчального процесу, матеріально та житлом забезпечений, працює, не має шкідливих звичок та не хворіє жодними захворюваннями, які б несли загрозу для сина чи перешкоджали б батьку брати участь у вихованні сина. Просить врахувати, що відповідачка фактично порушила право позивача на спілкування з сином та на участь у вихованні, розвитку та оздоровленні дитини, чим змусила позивача звернутись до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною. У зв`язку з наведеним просить позов задовольнити, зобов`язати [PERSON] не чинити [PERSON] перешкод у спілкуванні з малолітнім сином [PERSON] , [INFO] ; встановити порядок участі батька [PERSON] у вихованні і спілкуванні з сином [PERSON] , [INFO] , у вигляді систематичних побачень за наступним графіком: з 16 год. 00 хв. кожної першої та третьої п`ятниці місяця до 20 год. 00 хв. кожної першої та третьої неділі місяця (без присутності матері); щорічно по три дні поспіль в період шкільних весняних та осінніх канікул (без присутності матері); щорічно по сім днів поспіль в період шкільних зимових канікул (без присутності матері); щорічно 45 днів поспіль в період шкільних літніх канікул (без присутності матері); щорічно 05 квітня з 10 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. (без присутності матері). Ухвалою судді Солом`янського районного суду міста Києва від 01 листопада 2018 року відкрито загальне позовне провадження в справі та призначено підготовче судове засідання. Відповідачка відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подала. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 27 вересня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач у судовому засіданні, призначеному на 03.06.2020 позовну заяву підтримав та просив задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував. Вказав, що протягом тривалого часу відповідачка чинить перешкоди у спілкуванні позивача з сином, незважаючи на встановлений Бородянською районною державною адміністрацією Київської області час та місце зустрічей з дітьми. Відповідачка у судове засідання призначене на 03.06.2020 року не з`явилась про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. 03.06.2020 подала до суду заяву про перенесення судового засідання у зв`язку зі станом здоров`я та відсутністю адвоката. Вказала, що лікарняний надасть у наступному судовому засіданні. При цьому, суд зазначає, що у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У підготовчі засідання, призначені на 25.02.2019, 24.06.2019, 27.09.2019, 05.02.2020 та у дане судове засідання, призначене 03.06.2020 відповідачка не з`явилась, однак судові повістки, що направлялась на адресу за місцем її реєстрації - отримала. Оскільки відповідачка жодного разу не з`явилась у підготовчі засідання та не з`явилась у дане судове засідання, правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалась, суд вважає за можливе провести розгляд справи по суті за її відсутності, оскільки вважає, що відповідачка не з`явилася до суду без поважних причин, зловживаючи своїми правами. Представник третьої особи у судове засідання призначене на 03.06.2020 року не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. 27.05.2020 подав до суду заяву від 15.05.2020 № 01-18-221, в якій просив розгляд справи, призначений на 03 червня 2020 року о 15 годині 15 хвилин проводити без участі представника органу опіки та піклування Бородянської райдержадміністрації. Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Виходячи з викладеного, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази та пояснення позивача, суд приходить до наступного. З наявних в матеріалах справи копій свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 30.10.2010 виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві (а.с. 7) та рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 26 травня 2016 року у справі № 760/4426/16-ц (а.с. 8-9) вбачається, що позивач [PERSON] , перебував в зареєстрованому шлюбі з відповідачкою [PERSON] з 30.10.2010 до 26.05.2016 року. Від даного шлюбу у сторін народився син [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 20 квітня 2012 року серія [NUMBER] , виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві. (а.с.10) Після розірвання шлюбу малолітній син сторін [PERSON] залишився проживати разом із матір`ю та на даний час проживає за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з висновку Органу опіки та піклування Бородняської районної в м. Києві державної адміністрації від 03.07.2018 року за № 249 «про встановлення порядку спілкування [PERSON] з його малолітньою дитиною [PERSON] », вбачається, що за результатами розгляду даного питання на черговому засіданні комісії з питань захисту прав дитини та враховуючи вищезазначене,

Outcome: partial