Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-28 00:00:00

У жовтні 2014 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до відповідача [PERSON] про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, дотримання правил добросусідства та стягнення матеріальної та моральної шкоди. Позивач посилається на те, що він проживає в [ADDRESS], а відповідач [PERSON] проживає в будинку [ADDRESS] , є його сусідкою, їх будинки та земельні ділянки знаходяться поряд. Для відводу рідких нечистот від домашніх тварин, які утримуються в домашньому господарстві, відповідач [PERSON] прокопала канави до спільної межі та вигрібну яму для збору рідких нечистот, яка не облаштована герметичним накриттям та знаходиться за один метр від спільної межі. Вказані стоки забруднюють випарами навколишнє середовище, підтоплюють його земельну ділянку, внаслідок чого він не може повноцінно користуватися своєю земельною ділянкою. Збудована відповідачем система видалення рідких нечистот не відповідає вимогам Державних санітарних норм та правил утримання населених місць, затверджених наказом Міністерства охорони здоров'я України від 17.03.2011 року № 145, відповідно до яких система видалення каналізаційних стоків повинна включати в себе закритий водостік з труб та закрите обладнання колодязя (вигріб), при цьому останні повинні бути розташовані на відстані не менше 20 метрів від стін житлового та/або господарських сусідніх будівель. Нічого подібного відповідач не облаштувала, а вказана ситуація триває протягом багатьох років. Канава та яма, що розташовані біля його ділянки, завжди наповнені нечистотами і забруднюють його земельну ділянку, в результаті гинуть насадження, а від забруднення повітря випарами, позивач не може працювати на своїй земельній ділянці. На пропозиції та попередження припинити свої дії відповідач не реагує, тому позивач просить зобов'язати [PERSON], так як вона на день розгляду справи у суді є власником домоволодіння, власними зусиллями засипати канаву та яму, які не відповідають санітарним нормам. Стягнути з відповідача шкоду, яку позивач оцінює в 500 гривень моральної шкоди та 3000 гривень матеріальної шкоди. В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги і пояснив, що проживає по сусідству із сім'єю [PERSON], яка утримує у своєму домогосподарстві домашніх тварин на протязі багатьох років, проте витоками рідких нечистот від домашнього господарства завдає йому шкоду, на санітарні приписи не реагує. У 2014 році [PERSON] помер і в домогосподарстві залишилася проживати його дружина [PERSON], яка на теперішній час також відмовляється засипати вказані канави та вигрібну яму. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, надіслала письмові заперечення, вказавши, що позов не визнає, оскільки працівниками санепідемстанції її господарство оглядалося по зверненню позивача у 2012 році і стоку та витоку нечистот з вигрібної ями не було виявлено, а всі інші недоліки, вказані в акті обстеження, були усунуті. Вислухавши позивача, вивчивши матеріали справи, суд прийшов до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 318 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч.5 цієї статті власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. З пояснень позивача слідує, що сторони проживають поряд, а їх земельні ділянки прилягають одна до одної. В ч. 1 п. «г» ст. 91 ЗК України вказано, що власники земельних ділянок зобов'язані не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок та землекористувачів. Стаття 103 ЗК України прямо вимагає від власників земельних ділянок, що вони повинні дотримуватися правил добросусідства, а саме: власники та землекористувачі повинні обрати способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власниками, землекористувачами сусідніх земельних ділянок завдається найменше забруднення. Власники та землекористувачі земельних ділянок зобов'язанні співпрацювати при вчиненні дій, спрямованих на забезпечення прав на землю кожного з них та використання цих ділянок із запровадженням та додержанням прогресивних технологій вирощування сільськогосподарських культур та охорони земель. З акту санітарно-епідеміологічного обстеження по розгляду письмового звернення [PERSON], від 22.04.2014 року, слідує, що Крижопільське міжрайонне управління ГУ ДСЕК у Вінницькій області, розглянувши його заяву, що надійшла на адресу управління щодо неприємних випарів у повітрі внаслідок стоку нечистот по канаві на спільну межу та витоку нечистот у вигрібну яму від утримання домашніх тварин в господарстві [PERSON], встановило, що [PERSON] на своїй земельній ділянці складає гній від домашнього господарства в кількості біля 5 т, від якого прокопано канаву для витоку рідких нечистот на спільну межу. При огляді виявлені сліди витоку нечистот. Вигрібна яма для збору рідких нечистот не облаштована герметичним накриттям. Для збору рідких нечистот також прокопана канава, що накрита шифером та залізною бляхою. Вигрібна яма знаходиться на відстані 43 метрів до житлового будинку громадянина [PERSON] та 1 метра до спільної межі. З акту перевірки дотримання санітарного законодавства від 11 червня 2014 року слідує, що санітарний припис Крижопільського міжрайонного управління ГУ ДСЕС у Вінницькій області № 279 від 22.04.2014 року з приводу ліквідування канави для витоку рідких нечистот від домашнього господарства, що течуть по рельєфу на спільну межу та облаштування вигрібної ями з щільно прилягаючою кришкою та встановлення каналізаційних труб для відводу нечистот у вигріб [PERSON] не виконано. У письмовій відповіді начальника Крижопільського міжрайонного Управління, головного державного санітарного лікаря Крижопільського, Ямпільського та Піщанського районів Хащевацької А.В. зазначено, що факти, які викладені в заявах [PERSON] відносно його сусіда [PERSON] під час проведених перевірок підтвердились, санітарні приписи з пропозиціями ліквідувати канаву для витоку рідких нечистот від домашнього господарства, що течуть по рельєфу на спільну межу та облаштувати вигрібну яму з щільно прилягаючою кришкою, встановити каналізаційні труби для витоку нечистот у вигріб, виконані не були. За невиконання санітарних приписів громадянин [PERSON] двічі притягувався до адміністративної відповідальності у вигляді штрафів. Відповідно до ст.ст.10, 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Документів, які б підтверджували, що відповідач усунула недоліки, що вказані в акті Крижопільського міжрайонного управління ГУ ДСЕС у Вінницькій області № 279 від 22.04.2014 року, припинила чинити перешкоди позивачу у користуванні його земельною ділянкою, відповідач суду не надала, а отже права позивача порушуються діями відповідача, а тому позов слід задовольнити частково. Позивач просить стягнути з відповідача 3000 гривень матеріальної шкоди, однак доказів, що така шкода і в такому розмірі йому була завдана не надав. Відповідно до ст. 23, 1167 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Як встановлено в судовому засіданні, відповідач порушує права позивача в повноцінному використанні земельної ділянки , створює позивачу різні незручності. Як слідує з листа санепідемслужби Крижопільського району від 9.06.2007 року, проведеною перевіркою вказаних в заяві [PERSON] порушень санітарного стану та умов проживання, у зв'язку з незадовільним утриманням нечистот від худоби в домоволодінні сусідів [PERSON] по [ADDRESS] підтвердились, тобто на протязі 7 років позивач намагався у добровільному порядку налагодити свої добросусідські відносини з сім'єю [PERSON] , яка мешкає з ним по сусідству, неодноразово звертався до сільської ради, санепідемстанції, які роз'яснювали про усунення порушень санітарних норм, застосовували до [PERSON] штрафні санкції, проте це не спонукало привести очисні споруди у відповідності з будівельними та санітарними нормами, а тому моральну шкоду слід стягнути в повному обсязі.

Outcome: partial