Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-12 00:00:00

У жовтні 2014 року представник відповідача [PERSON] звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2014 року у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про вселення, усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням. Свої вимоги заявник обґрунтовував тим, що заочним рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2014 року задоволено позов [PERSON], позивач вселена до квартири [ADDRESS], зобов'язано відповідача не чинити позивачу перешкоди у користуванні вказаною квартирою. У заяві про перегляд заочного рішення представник відповідача зазначає, що судом при ухваленні заочного рішення не було повно з'ясовано усіх фактичних обставин справи, не досліджено, не надано оцінки наявним у матеріалах справи доказам. Крім того, судом було порушено право позивача на правову допомогу та вільний вибір захисника, а також вимоги статті 169 ЦПК України. З цих підстав, заявник просить переглянути заочне рішення Оболонського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2014 року та за наслідками перегляду скасувати вказане судове рішення, призначити справу до розгляду в загальному порядку. Представник відповідача у судовому засіданні підтримав вимоги заяви, просив суд її задовольнити. Зазначив, що на даний час не може послатися на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, оскільки триває процесу збору таких доказів. Позивач та її представники у судовому засіданні заперечували проти задоволення заяви, просили суд відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Заочним рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2014 року задоволено позов [PERSON] про вселення, усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням. Вселено [PERSON] до квартири [ADDRESS]. Зобов'язано [PERSON] не чинити [PERSON] перешкод у користуванні вказаною квартирою. Відповідно до ч.1 ст.74 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання. За приписами ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Судова повістка про виклик відповідача до суду на 18 вересня 2014 року разом з копією позовної заяви були вручені органом поштового зв'язку особисто відповідачу 03 вересня 2014 року. (а.с. 13) У судовому засіданні 18 вересня 2014 року приймав участь представник відповідача [PERSON], який після відмови судом у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі просив відкласти розгляд справи, оскільки він не був ознайомлений з матеріалами справи. Таке клопотання судом було задоволено, справу було відкладено до 07 жовтня 2014 року. В день судового засідання (07 жовтня 2014 року) до канцелярії суду від представника відповідача [PERSON] подана заява про відкладення розгляду справи, обґрунтована тим, що він є новим представником відповідача та йому необхідно ознайомитися з матеріалами справи. Заяв, клопотань від відповідача [PERSON] та представника відповідача [PERSON] на адресу суду не надходило, у судове засідання відповідач та її представники [PERSON], [PERSON] не з'явилися. Судом у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи було відмовлено, оскільки згідно з матеріалами справи копію ухвали про відкриття провадження по справі та копію позовної заяви разом з додатками відповідач [PERSON] отримала ще 03 вересня 2014 року, а відтак у неї було достатньо часу для направлення на адресу суду своїх заперечень, доказів безпідставності заявлених позовних вимог. Крім того, відповідно до довіреності інтереси позивача також представляє представник [PERSON], якому судом була надана можливість ознайомитися з матеріалами справи та скласти свої заперечення, незважаючи на завчасне отримання відповідачем копії позовної заяви. Доказів скасування довіреності [PERSON] новий представник відповідача [PERSON] до своєї заяви не долучив, особистих заяв відповідача з цього приводу на адресу суду не надходило. Відтак, судом не було встановлено поважних причин неявки у судове засідання, призначене на 07 жовтня 2014 року, відповідача та її представників [PERSON] та [PERSON] За таких обставин, у судовому засіданні 07 жовтня 2014 року судом ухвалено провести заочний розгляд справи на підставі наявних у матеріалах справи доказів, оскільки позивач не заперечував проти ухвалення судом заочного рішення. Відповідно до ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Згідно з роз'ясненнями Апеляційного суду м. Києва, викладеними в Узагальненні практики судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства при розгляді цивільних справ у порядку заочного розгляду, скасування заочного рішення можливе при наявності двох обставин: 1) поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не міг завчасно повідомити суд; 2) наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення. Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об'єктивно перешкоджають явці в судове засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами (додаватись до заяви про перегляд заочного рішення). Крім того, відповідач також повинен вказати докази, які мають значення для справи, та можуть призвести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Наявність вищенаведених обставин мусить бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає. Отже, під час розгляду заяви про скасування заочного рішення судом не встановлено поважних причин, підтверджених відповідними документальними доказами, що об'єктивно перешкоджали відповідачу та її представникам з'явитися у судове засідання. Разом з тим, відповідачем та її представниками до матеріалів справи не долучено жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви відповідача про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2014 року. З огляду на вищевикладене,

Outcome: dismissed