Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-22 00:00:00

У жовтні 2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва подано позов [PERSON] до Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: [PERSON] про визнання незаконним та скасування розпорядження. Ухвалою судді від 18.12.2018 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та відстрочено позивачу сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі. Ухвалою суду від 04.04.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач та третя особа [PERSON] є батьками дитини [PERSON] , [INFO] . Після розірвання відносин, донька проживає разом з матірю та з того часу позивач її жодного разу не бачив. Позивачу стало відомо, що 03.10.2018 року відбулось засідання комісії з питань захисту прав людини при Шевченківській районній в місті Києві державній адміністрації, члени якої проголосували за зміну прізвища його доньки. На підставі протоколу засідання, 11.10.2018 року голова Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації прийняв розпорядження№808 «Про надання дозволу громадянці [PERSON] на зміну прізвища», яким надав дозвіл [PERSON] на зміну прізвища дитині з « [PERSON] » на « [PERSON] ». З вказаним рішенням позивач незгоден, оскільки, належних та допустимих доказів того, що без зміни прізвища будуть порушені права дитини та відбудуться зміни, які можуть вплинути на її якість життя, заявницею під час розгляду її справи на комісії з питань захисту прав дитини не надано, жоден з членів комісії не володів інформацією відносно даного спору, голова не надав позивачу можливості надати пояснення по суті, постійно перебивав позивача. Тому позивач просив суд визнати незаконним та скасувати розпорядження №808 Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 11.10.2018 року «Про надання дозволу громадянці [PERSON] на зміну прізвища. В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти позовних вимог та просив суд відмовити в їх задоволенні, суду надано письмові заперечення проти позову. Представник третьої особи в судовому засіданні в судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог та просила суд відмовити в їх задоволенні, суду надано письмові заперечення третьої особи проти позову. Вислухавши пояснення позивача, представника відповідача, представника третьої особи, повно та всебічно дослідивши надані сторонами докази, матеріали справи, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, відповідно до свідоцтва про народження від 10.08.2016 року, батьками [PERSON] , [INFO] , є позивач та третя особа, які у зареєстрованому шлюбі не перебували. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 03.03.2016 року у справі №753/22465/15-ц задоволено позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання дитини. Згідно довідки-розрахунку Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві сума заборгованості по аліментам станом на 01.03.2017 року складає 19500,00 грн. Заборгованість по аліментам з 01.12.2015 по 04.10.2018 становить 44038,88 грн. відповідно до довідки-розрахунку Відділу державної виконавчої служби Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві від 04.10.2018 року. Позивач з 18.07.2018 року зареєстрований як безробітний в Березанській міській філії Київського обласного центру зайнятості згідно довідки від 19.10.2018 року. 20 вересня 2018 року до відповідача із заявою звернулася [PERSON] для отримання дозволу на зміну прізвища дитини. Позивача 24.09.2018 року було ознайомлено із заявою [PERSON] та наявними документами. Також позивачу було запропоновано надати свої пояснення по даній справі та документальні докази щодо питань виконання ним батьківських обов`язків по відношенню до малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] . 02.10.2018 року позивач надав до Служби у справах дітей заяву, в якій заперечував проти зміни прізвища дитини з [PERSON] на [PERSON] , оскільки, заборгованість зі сплати аліментів не може засвідчувати відповідність зміни прізвища інтересам дитини, проте, документальних доказів своєї участі у вихованні дитини не надав. Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація, враховуючи висновок комісії з питань захисту прав дитини (протокол засідання №20 від 03.10.2018 року) прийняла 11.10.2018 року розпорядження №608, яким надала дозвіл [PERSON] на зміну прізвища дитині, а саме: прізвище « [PERSON] » замінити на прізвище « [PERSON] ». Позивач у своїх позовних вимогах просить визнати незаконним та скасувати розпорядження Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 11.10.2018 № 808, хоча до матеріалів справи долучено розпорядження Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 11.10.2018 № 608 «Про надання дозволу громадянці [PERSON] на зміну прізвища». Відповідно до частини 5 статті 148 Сімейного кодексу України, у разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини. Здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Відмова батьків від дитини є неправозгідною, суперечить моральним засадам суспільства.Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом(ст. 155 СК України). Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ст. 81 ЦПК України). Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Даючи юридичну оцінку поясненням та наданим по справі доказам, враховуючи те, що позивачем не доведено порушення прав позивача або його дитини, Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація при прийнятті оскаржуваного розпорядження врахувала пояснення та надані батьками дитини докази, а пояснення позивача в судовому засіданні на підтвердження своїх вимог, що він пишається своїм прізвищем, це є сімейною традицією та заборгованість по сплаті аліментів не може впливати на рішення про зміну прізвища дитини, суд не може прийняти як беззаперечну підставу для скасування розпорядження відповідача, а тому відсутні підстави для задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved