Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-16 00:00:00

У жовтні 2019 року до суду надійшла позовна заява ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» до [PERSON] «Про стягнення заборгованості», на обґрунтування якої позивач зазначив, що 02.11.2016 року [PERSON] приєдналась до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб шляхом підписання заяви-анкети № ASJ-36107-16-DOM, згідно якої початкова сума ліміту дозволеного овердрафту становить 7 700,00 гривень. Строк дії дозволеного овердрафту з 02.11.2016 року по 01.11.2017 року зі сплатою процентів за користування овердрафтом 30%. Процентна ставка на прострочену заборгованість за дозволеним овердрафтом становить 48%. Банк умови Договору виконав, відповідач отримав платіжну картку, що підтверджується розпискою від 02.11.2016 року та взяв на себе зобов`язання використовувати картковий рахунок та платіжну картку відповідно до умов цього договору, правил платіжної системи та чинного законодавства України. Всупереч зазначеному вище, відповідач не виконує належним чином умови договору, не провадить сплату процентів за користування кредитними коштами, не повернув в строк Банку отримані кредитні кошти, в результаті чого перед позивачем утворилась заборгованість, яка станом на 21.08.2019 року згідно розрахунку заборгованості складає 10 923,54 гривень, з яких: 4305,07 гривень - поточна заборгованість по кредиту; 3785,94 гривень - прострочена заборгованість по кредиту; 266,92 гривень - поточна заборгованість по процентах; 2565,61 гривень - прострочена заборгованість по процентах. Тому просили стягнути з відповідача на їх користь суму заборгованості та судові витрати (а. с. 2 3). Представник позивача Суховій Т. М., що діє на підставі довіреності № 327, виданої 19.07.2019 року в. о. Голови Правління Кравця А. М. із строком дії до 31.12.2020 року, у судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце цього засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи не надала, але скористалась правом, визначеним частиною 3 статті 211 цивільного процесуального кодифікованого закону України, й звернулась до суду із відповідним письмовим клопотанням про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи (а. с. 39, 40). Відповідач [PERSON] у судове засідання також не з`явилася, про час та місце розгляду справи була сповіщена своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за її відсутності не надавала. Відповідно до змісту частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, а згідно частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у представника позивача свідчить відповідна заява, долучена до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання представником позивача особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутність. Крім того, відповідно до частини 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд вирішив можливим справу розглядати на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення, про що не заперечував представник позивача. В той же час із змісту частини 1 статті 279 зазначеного кодексу вбачається, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними в цій главі. Здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, об`єктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно з`ясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області. За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Оскільки на цей час Валківський окружний суд свою діяльність не розпочав, справа перебуває на розгляді належного суду. З огляду на предмет позову та ураховуючи відповіді на питання, які слід вирішити при визначенні порядку розгляду справи, в ухвалі суду, постановленій 01.11.2019 року у складі судді Мащенко С. В., визначено, що цю справу слід розглянути у порядку спрощеного позовного провадження, про що не заперечували сторони, так як в наданій в ухвалі час не надали заперечень проти обраного порядку. Отже, відповідно до приписів частини 1 статті 279 Цивільного процесуального кодексу України розгляд справи здійснюється у порядку спрощеного позовного провадження за правилами, встановленими цим кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними в главі 10 вказаного кодексу України. Отже, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. Судом встановлено, що 02.11.2016 року [PERSON] приєдналась до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб шляхом підписання заяви-анкети № ASJ-36107-16-DOM, згідно якої початкова сума ліміту дозволеного овердрафту становить 7 700,00 гривень. Строк дії дозволеного овердрафту з 02.11.2016 року по 01.11.2017 року зі сплатою процентів за користування овердрафтом 30%. Процентна ставка на прострочену заборгованість за дозволеним овердрафтом становить 48%. Згідно п. 2.3 Договору Банк відкриває клієнту картковий рахунок, номер та валюта якого вказана у підписаній Клієнтом Заяві на приєднання, здійснює видачу Клієнту платіжної картки та здійснює розрахунки за операціями з використанням платіжної картки, що видана клієнту за дебетно-кредитною схемою. Згідно п. 2.5. Договору у порядку та на умовах цього Договору Банк зобов`язується надавати Клієнту комплекс послуг, визначених цим Договором та тарифами, замовлених клієнтом шляхом підписання Заяви на приєднання, а клієнт зобов`язується здійснювати оплату за надані,, Банком послуги та виконувати інші зобов`язання відповідно до цього Договору. Згідно п. 6.3 Договору сторони погоджуються, що на картрахунку може виникати овердрафт (кредит). Згідно п. 6.4 Договору клієнт погоджується з тим, що овердрафт (кредит) має бути погашений в день його виникнення. Згідно п. 6.5 Договору в разі непогашення овердрафту в день його виникнення, з наступного банківського дня за днем виникнення овердрафту клієнт зобов`язується сплачувати проценти за користування овердрафтом у розмірі визначеному у тарифах. Відповідно п. 6.6. Договору банк нараховує проценти за користувайня овердрафтом у валюті овердрафту за фактичний строк використання кредитних коштів, виходячи з щоденного підсумкового залишку заборгованості на картрахунку. Проценти нараховуються щомісячно не пізніше останнього банківського дня місяця, виходячи з процентної ставки, вказаної в тарифах, починаючи з дня виникнення зазначеної заборгованості, застосовуючи метод «Факт/факт». Відповідно до п. 7.5 Договору в разі порушення умов цього Договору сторони зобов`язані відшкодувати будь-які витрати та/або збитки завдані винними діями іншої сторони. Під збитками сторони розуміють неодержані доходи, які сторона мала право одержати у разі належного виконання зобов`язань за цим Договором другою стороною; витрати, здійснені сторонами за цим Договором, заборгованість за цим Договором в повному обсязі (в т.ч. сума кредиту, проценти за користування кредитними коштами, комісія, неустойка, будь-яка інша заборгованість клієнта за цим Договором) (а. с. 4, 5, 9 15). З розрахунку заборгованості, наданого позивачем, вбачається, що загальна сума заборгованості за кредитним договором станом на 21.08.2019 року згідно розрахунку заборгованості складає 10 923,54 гривень, з яких: 4305,07 гривень - поточна заборгованість по кредиту; 3785,94 гривень - прострочена заборгованість по кредиту; 266,92 гривень - поточна заборгованість по процентах; 2565,61 гривень - прострочена заборгованість по процентах (а. с. 6). Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно частини 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється нормами чинного Цивільного кодексу України від 16 січня 2003 року. Так, виходячи з положень частини 1 статті 202 Цивільного кодексу України укладений між сторонами по справі кредитний договір, за своєю правовою природою, є правочином, тобто діями особи, спрямованими на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно до частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Приписи статті 1054 Цивільного кодексу України передбачають, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа /кредитодавець/ зобов`язується надати грошові кошти /кредит/ позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. З огляду на частину 1 статті 629 Цивільного кодексу України - договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до положень частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України укладені між сторонами по справі договори є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків. Частиною 1 статті 14 Цивільного кодексу України передбачено, що цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Крім того, укладені договори є підставою виникнення між сторонами зобов`язань, тобто правовідносин, в яких одна сторона /боржник/ зобов`язана вчинити на користь другої сторони /кредитора/ певну дію /передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо/ або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку /стаття 509 Цивільного кодексу України/. Згідно до положень частини 1 статті 526 Цивільного кодексу України - зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Правові наслідки порушення зобов`язання встановлені положеннями статті 611 Цивільного кодексу України. Таким чином, аналізуючи наведені вище норми права та надані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» до [PERSON] «Про стягнення\~заборгованості»у розмірі 10923,54 гривень. Ухвалюючи рішення та повністю задовольняючи позов ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» до [PERSON] «Про стягнення заборгованості», суд вважає за необхідне вирішити згідно підпункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України питання про розподіл між сторонами по справі судових витрат. Так, відповідно до вимог частини 1 та 2 статті 141 зазначеного цивільного процесуального кодифікованого закону України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тоді як інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Приписи частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України передбачають, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким законом є Закон України «Про судовий збір» № 3674-VІ від 08.07.2011 року (із змінами та доповненнями), який встановлює правові засади справляння, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та його повернення. Положеннями статті 1 зазначеного Закону визначено, що судовий збір це збір, який справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Відповідно до змісту частини 1 й підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Із зазначеним позовом ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» звернулось до суду у 2019 році. Прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні з 01 січня 2019 року встановлений в розмірі 1921 гривень відповідно до змісту статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2019 рік № 2629-VIII від 23.11.2018 року. На виконання вимог частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» додав документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1921,00 гривень (а. с. 1). Таким чином, з огляду на наведені норми закону, проаналізувавши всі наявні і досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд доходить до висновку про обґрунтованість вимог ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК та можливість задоволення його позову повністю шляхом стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК суму заборгованості в розмірі 10923,54 гривень та понесених й документально підтверджених судових витрат пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 1921,00 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved