Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-13 00:00:00

\~У жовтні 2017 року\~\~[PERSON] звернулася з позовом до\~відповідача, [PERSON] про усунення перешкод у здійсненні права користування майном шляхом зобов'язання вчинити певні дії. \~\~\~\~\~\~\~\~В обґрунтування позову позивачка зазначила, що вона є власником квартири № 1 розташованої в будинку № 16 по вул. Залікарняній, в м. Ізюмі Харківської області. Прибудинкова територія є землею Ізюмської міської ради Харківської області. Відповідно до графічних матеріалів інвентаризаційних справ прибудинкова територія закріплена за будинком № 16, проте мешканці будинку № 14 по вул. Залікарняній використовують її в якості проходу до свого будинку. В травні 2017 року [PERSON], що мешкає за адресою [ADDRESS], розпочала будівництво вигрібної ями на прибудинковій території будинку № 16 по вул. Залікарняній, при цьому жодних дозволів на будівництво вигрібної ями остання не отримувала. Відповідно до листа виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області від 30 червня 2017 року робочою групою було виявлено будівництво мешканцями квартири [ADDRESS] зливної каналізаційної ями на відстані 1 метр від будинку № 14 на прибудинковій території закріпленій за будинком № 16, що є порушенням будівельних і санітарно - екологічних норм утримання населених пунктів, при цьому відповідачу було рекомендовано перенести вигрібну яму. Відповідачка проігнорувала надані рекомендації та продовжила будівництво вигрібної ями. На теперішній час вигрібна яма розташована на відстані приблизно 3-х метрів від дворових споруд (підвалів) на прибудинковій території будинку № 16 та відстані приблизно 2-х метрів від будинку №14, що загрожує дворовим будівлям і спорудам. В зв'язку з тим, що відповідачка жодним чином не бере до уваги надані приписи та рекомендації, єдиним способом захисту своїх прав у позивача залишається звернення до суду. В судовому засіданні представник позивача, [PERSON], підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити. Представник відповідача, Шишкіна [PERSON], проти позову заперечувала, посилаючись на його необґрунтованість, оскільки позивачка сама облаштувала вигрібну яму з порушенням вимог Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, що підтверджується актом обстеження прибудинкової території будинку № 16 по вул. Залікарняна,16 в м. Ізюм Харківської області, а також незаконно поставила забор. Просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Третя особа, [PERSON], надав суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги [PERSON] підтримує в повному обсязі, та вказує на те, що не давав своєї згоди [PERSON] на будівництво на прибудинковій території вигрібної ями. Третя особа, Ізюмська міська рада Харківської області, про проведення судового розгляду без участі представника Ізюмської міської ради. Суд вислухавши думку сторін, перевіривши матеріали справа, прийшов до наступних висновків. \~\~\~\~\~\~\~\~Як вбачається з матеріалів справи на підставі договору дарування від 15 червня 1994 року [PERSON]Г є власником квартири [ADDRESS]. ( а.с.8-12). Відповідачка проживає за адресою [INFO] . Будинок позивача та відповідача знаходиться у загальному дворі. Листом від 09 червня 2017 року № Г-9218951 заступник Ізюмського міського голови [PERSON], на звернення позивачки, щодо будівництва вигрібної ями на загальній прибудинковій території власниками сусіднього будинку , повідомив позивачку про те, що розпорядженням Ізюмського міського голови призначено тимчасову робочу групу з розгляду звернення, про дату і час проведення виїзного засідання тимчасової робочої групи позивачка буде повідомлена особисто в телефонному режимі ( а.с.15). Листом від 30.06.2017 року № Г-1087/1081 заступник Ізюмського міського голови, [PERSON], що відповідно до розпорядження Ізюмського міського голови від 23.05.2017 року № 086-о « Про створення тимчасової робочої групи з розгляду звернення [PERSON]Г.» було проведення обстеження загальної прибудинкової території між будинками № 14 та № 16 по вул. Залікарняній в м. Ізюм. Обстеженням встановлено, що будівлі № 14 та №16 є багатоквартирними житловими будинками. Прибудинкова територія є землями Ізюмської міської громади. Відповідно до графічних матеріалів інвентаризаційних справ на зазначені житлові будинки, прибудинкова територія між будинками № 14 та № 16 закріплена за будинком № 16 по вул. Залікарняній, але нею користуються мешканці квартири № 2 будинку № 14, як підходом до своєї оселі. Робочою групою було виявлено будівництво мешканцями квартири [ADDRESS] зливної каналізаційної ями на відстані 1,0 м від будинку № 14 на прибудинковій території, закріпленій за будинком № 16 по вул. Залікарняній в м. Ізюм, що порушує будівельні і санітарно -екологічні норми утримання територій населених пунктів. Громадянці [PERSON], яка була присутня на виїзному засіданні робочої групи було рекомендовано перенести вигрібну яму з прибудинкової території на нормативну відстань від 10 м. до 20 м від житлових будинків. Управління Держпродспожив служби в своєму листі на імя [PERSON] від 23.02.2017 року за № 01-25/283 проінформував про те, що управлінням Держпродспоживслужби в Ізюмському районі Харківської області 10.05.2017 року у складі комісії УЖКГ Ізюмської міської ради проведено перевірку фактів викладених у зверненні. За результатами обстеження встановлено порушенням мешканцями будинку, розташованого за адресою [ADDRESS], санітарного законодавства в частині утримання території населених місць. Власнику будинку підготовлено лист з пропозицією Управління Держпродсполживслужби в Ізюмському районі перенести та узгодити у встановленому законом порядку місце утримання вигрібної ями, а саме на відстань не менше 20 м від стін житлових та громадських будівель розташованих на території домогосподарства. Звертаючись до суду з даним позовом позивачка зазначила, що відповідачка на землях Ізюмської міської ради Харківської області, без відповідного дозволу на те, з порушенням санітарних норм і правил, правил добросусідства побудувала зливну каналізаційну яму на відстані 1,0 м від будинку № 14 на прибудинковій території, закріпленій за будинком № 16 по вул. Залікарняній в м. Ізюм , що порушує будівельні та санітарно екологічні норми утримання територій населених пунктів. Згідно ст. ст.\~4,\~15,\~22 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення»\~громадяни мають право на безпечні для здоров'я і життя харчові продукти, питну воду, умови праці, навчання, виховання, побуту, відпочинку та навколишнє природне середовище. Громадяни зобов'язані утримувати надані в користування чи належні їм на праві власності жилі, виробничі, побутові та інші приміщення відповідно до вимог санітарних норм, а при розробленні і використанні нових технологій, проектуванні, розміщенні, будівництві,\~реконструкції\~та\~технічному переобладнанні підприємств, виробничих об'єктів і споруд будь-якого призначення, плануванні та забудові населених пунктів, курортів, проектуванні і будівництві каналізаційних, очисних, гідротехнічних споруд, інших об'єктів зобов'язані дотримувати вимог санітарного законодавства. Так, п. 1.1. Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затверджених Наказом Міністерства охорони здоров'я України 17.03.2011 року № 145, передбачено, що вигрібна яма (вигріб) - це інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів. Відповідно до п.2.21,2.22 даного наказу, рідкі відходи (сеча, помиї), що утворюються у житлових та громадських будівлях і спорудах за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, допускається зберігати у вигрібних ямах (вигребах), вигріб повинен бути водонепроникним та мати щільно прилягаючу кришку. Вигреби повинні бути відділені від стін житлових та громадських будівель і споруд на відстані не менше 20 м. Місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням правил добросусідства. Відповідно до п.п.3.25а*;3.26 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень» площадки для компостів, дворові вбиральні, вигрібні ями та очисні споруди каналізації повинні знаходитися у глибині двору не ближче 15 м від вікон житлових будинків, в тому числі сусіднього домоволодіння. Вигрібні ями дворових вбиралень повинні виконуватися із конструкцій, які перешкоджають фільтрації стоків у ґрунт. Згідно ст.20 Закону України «Про планування і забудову територій», державні будівельні норми та інші нормативно-правові акти з питань планування і забудови територій (до яких належать регіональні і місцеві правила забудови) є обов'язковими для суб'єктів містобудування. Відповідно до ч. 2 ст.293 ЦК України діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Згідно зі ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його права на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом, зокрема, відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав тощо. Також, відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. При цьому, обов'язком власника у негаторному позові не є доказування неправомірності дій відповідача. Він припускається таким, доки сам не доведе правомірність своєї поведінки. Отже, позивач має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування своїм майном, а неправомірність дій відповідача презюмується. За таких обставин неправомірність дій відповідача по облаштуванню вигрібної ями без дотримання санітарних норм на прибудинковій території будинку № 16 по вул. Залікарняній в м. Ізюмі Харківської області презюмується. Належних та допустимих доказів того, що облаштування зазначеної вигрібної ями здійснено з дотриманням державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, відповідачем суду надано не було. Із системного аналізу зазначених вище норм права випливає, що позивач в даних правовідносинах має право вимагати захисту своїх прав як шляхом відновлення стану, який існував до порушення його прав, так і шляхом запобігання вчиненню дій, що порушують його права або створюють небезпеку порушення прав. Так, як вбачається з матеріалів справи розташування спірної вигрібної ями відбулося з порушенням санітарних, будівельних норм. Разом з тим відповідність самої споруди встановленим нормам (її герметичність, наявність вентиляційної труби, решітки для відокремлення твердих відходів, розташування каналізаційних труб та т.ін.). належними та допустимими доказами не встановлено. Також не заслуговують на увагу посилання відповідачів у обґрунтування своїх заперечень на висновки робочої групи Ізюмської міської ради Харківської області та управління Держпродспоживслужби в Ізюмському районі, оскільки останніми лише проводилася обстеження загальної прибудинкової території між будинками № 14 і № 126 по вул. Залікарняна в м. Ізюмі, оцінка відповідності місця розташування вигрібної ями санітарним та будівельним нормам не надавалася. Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню, в частині позовних вимог про застереження під час розбору та засипу вигрібної ям - не допущення зливу в неї нечистот, то суд вважає що в цій частині вимоги не підлягають задоволенню, оскільки передбачають утримання від вчинення дій на майбутнє, що не допускається. Витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню з відповідача на користь позивача у розмірі 640,00 грн.

Outcome: partial