Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-22 00:00:00

У жовтні 2020 року [PERSON] звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», про визнання протиправним та скасування наказу. У своїй позовній заяві просив суд визнати незаконним та скасувати наказ ДП «НАЕК «Енергоатом» №736 від 17 вересня 2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення»; стягнути з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь [PERSON] судові витрати. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 30 червня 2020 року до ДП «НАЕК «Енергоатом» надійшов лист Національного антикорупційного бюро України від 22 червня 2020 року за № 0411-142/21984, в якому, йдеться про те, що під час проведення обшуку за місцем знаходження офісного приміщення «Universal Dfltic Group OU» у м. Київ вилучено копію ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 10.02.2020 року у справі №991/1094/20, яка надійшла з НАБУ для виконання у ДП «НАЕК «Енергоатом» та зареєстрована за вх. №240 від 17.02.2020 року. Ухвала містила внутрішні резолюції « [PERSON] та [PERSON] ». В зв`язку з цим НАБУ висловило прохання провести службове розслідування за фактом розголошення службовими особами ДП «НАЕК «Енергоатом» службової інформації. [PERSON] , що працює на посаді Директора із запобігання і протидії корупції - радника президента, Уповноваженого з реалізації антикорупційної програми ДП «НАЕК «Енергоатом» та є посадовою особою ДП «НАЕК «Енергоатом», відповідальною за реалізацію антикорупційної програми ДП «НАЕК «Енергоатом» у розумінні статей 61-64 Закону України «Про запобігання корупції, став фігурантом даного розслідування, оскільки його прізвище зазначено у резолюції, проставленій на Ухвалі. 14.08.2020 року - Комісією із проведення службового розслідування складено Акт за результатами службового розслідування. 18.08.2020 року - т.в.о. президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] затверджено Акт службового розслідування. 04.09.2020 року - ДП «НАЕК «Енергоатом» видано наказ №691 «Про вжиття заходів за результатами службового розслідування». 17.09.2020 року - ДП «НАЕК «Енергоатом» видано наказ №736 «Про застосування дисциплінарного стягнення». Виданим 17.09.2020 року наказом №736, за підписом т.в.о. першого віце-президента - технічного директора ДП «НАЕК «Енергоатом» Юрія Шейко «Про застосування дисциплінарного стягнення» (надалі - Оскаржуваний наказ) вирішено: 1. За порушення трудової дисципліни, яке виявилося у неналежному виконанні посадових обов`язків, передбачених п. 4.1 Посадової інструкції директора із запобігання і протидії корупції- радника президента ІП-К.6.34.001-19 [PERSON] оголосити догану. 2. За упущення в роботі відмінити [PERSON] надбавку за високі досягнення в праці відповідно до п. 2.11 Положення про надбавку за високі досягнення в праці працівникам ДП «НАЕК «Енергоатом» ПЛ-К0.24.076-18. 3. Відповідно до п. 3 Переліку виробничих упущень і порушень, що враховуються при зниженні коефіцієнта трудового вкладу, додатка А до Положення про виплату винагороди за підсумками роботи за рік працівникам ДП «НАЕК «Енергоатом» та п. 3.11 цього Положення позбавити виплати винагороди за підсумками роботи за 2020 рік. Позивач вважає даний наказ таким, що прийнятий з порушенням чинного законодавства і внутрішніх організаційно-розпорядчих та виробничих документів Компанії, а також суперечить Антикорупційній програмі, а відтак є таким, що підлягає скасуванню. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 жовтня 2020 року матеріали позовної заяви було передано для розгляду судді Фроловій І.В. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2020 року було відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. 14 грудня 2020 року на адресу суду надійшло клопотання представника Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про оголошення перерви у підготовчому судовому засіданні та продовження строку підготовчого провадження. У судовому засіданні, яке відбулося 14 грудня 2020 року представником позивача - [PERSON] було заявлено клопотання про витребування доказів у справі, а саме витребувати у Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (адреса місця знаходження: 01032, м. Київ, вул. Назарівська, буд.3): - копію наказу про надання щорічної відпустки директору з контрольно- ревізійної роботи ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] з 07.09.2020 по 28.09.2020; - копію наказу про відкликання з відпустки директора з контрольно- ревізійної роботи ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] 17.09.2020; - копію документів на підставі яких було підготовлено наказ про відкликання з відпустки 17.09.2020 директора з контрольно-ревізійної роботи ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] (службові записки з відповідними резолюціями, доручення тощо); - дані з автоматичної системи контролю доступу (фіксації проходів) у адміністративні приміщення ДП «НАЕК «Енергоатом» за адресами вул. Назарівська, 3 і вул. Гоголівська, 22-24 за 17.09.2020 по директору з контрольно-ревізійної роботи ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] . Одночасно з цим було подано клопотання про долучення доказів, а саме: копії листів Національного агентства з питань запобігання корупції від 01.10.2020, 09.10.2020 та 16.11.2020. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року було задоволено клопотання представника позивача - [PERSON] про витребування доказів у справі. 06 січня 2021 року на адресу надійшов відзив Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», зі змісту якого вбачається, що відповідач ознайомившись з предметом і підставами позовної заяви, вважає її необґрунтованою і безпідставною та просить суд відмовити у її задоволенні повністю. Свій відзив обґрунтовує тим, що відповідач законно притягнув позивача до дисциплінарної відповідальності, оскільки, в акті службового розслідування встановлено, що позивач надіслав до тендерного комітету Компанії електронний лист від 03.03.2020 № 34-18/185, копія якого додається, про надання оригіналів документів на ухвалу Вищого антикорупційного суду від 10.02.2020 у справі № 991/1094/20, у вкладенні до якого містилася скан-копія зазначеної ухвали суду. Твердження позивача про те, що надіслання вказаної службової записки (електронного повідомлення) до тендерного комітету разом з копією ухвали не порушило приписи Положення про порядок взаємодії ДП «НАЕК «Енергоатом» з контролюючими та правоохоронними органами ПЛ-Д.0.34.649-16 (далі - Положення) спростовується пунктом 8.3 Положення, згідно з яким у разі відповідності отриманого документу законодавству дирекція із запобігання і протидії корупції повідомляє у телефонному режимі або направляє службову записку/лист керівнику підрозділу, який є утримувачем документів, речей, приміщень, обладнання, відносно яких (у яких) будуть проводитися слідчі (розшукові) або інші процесуальні дії, про підготовку до таких дій. Комісія з проведення службового розслідування встановила, що надіслання вказаного електронного повідомлення з копією ухвали з резолюціями керівництва Компанії в додатку стало передумовою її знаходження та виявлення під час обшуку у приміщенні за місцем проведення господарської діяльності ІЕС Industrie Export GmbH. Також комісія встановила системність надіслання службових записок Дирекцією із запобігання і протидії корупції з копіями ухвал суду і в інших випадках надання тимчасового доступу до речей і документів. Також комісією встановлено, що в службовій записці від 30.06.2020 № 34-18/581 (вх. № 12337 від 06.07.2020) на ім`я т.в.о. президента Компанії позивач зазначив недостовірну інформацію щодо відсутності у нього конфлікту інтересів, оскільки він начебто не приймав участі у її виконанні та просив розглянути можливість включення його кандидатури до складу комісії зі службового розслідування. Також в позовній заяві позивач вказує, що він не опрацьовував та забезпечував виконання ухвали, оскільки опрацюванням ухвали займався його заступник [PERSON] , а основну роботу проводив провідний юристконсульт [PERSON] . Проте відповідач не погоджується з вказаними твердженнями позивача, та зазначає, що кінцевим відправником електронного листа від 03.03.2020 № 34-18/185 доданою до нього копією ухвали є позивач, що підтверджується змістом вказаного електронного повідомлення. Наведеним також спростовуються посилання позивача про те, що він був у відрядженні, а тому не має відношення ні до опрацювання, ні до виконання цієї ухвали. Отже, позивач опрацьовував ухвалу та шляхом надіслання електронного листа від 03.03.2020 № 34-18/185 з її копією в додатку до тендерного комітету прийняв участь у її частковому виконанні, оскільки просив надіслати на адресу дирекції із запобігання і протидії корупції оригінали документів, які в подальшому вилучені працівниками Національного антикорупційного бюро. Відповідач вважає, що позивач, будучи директором із запобігання і протидії корупції, перед надісланням електронного листа від 03.03.2020 № 34-18/185 повинен був перевірити правильність і законність дій своїх підлеглих, які до зазначеного електронного листа додали копію ухвали. Також зазначає, що Відповідач дотримався процедури проведення службового розслідування та застосування дисциплінарного стягнення. 20 січня 2021 року через канцелярію суду представник відповідача - [PERSON] подав заяву про відвід судді Фролової І.В. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20 січня 2021 року питання про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва Фролової І.В. від розгляду цивільної справи за 761/33182/20 згідно поданої 20 січня 2021 року заяви представника відповідача - [PERSON] було передано до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ суду для визначення іншого судді в порядку проведення автоматизованого розподілу вказаної заяви в системі документообігу суду. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 січня 2021 року матеріали позовної заяви для розгляду питання про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва Фролової І.В. від розгляду цивільної справи за 761/33182/20 було передано для розгляду судді Волошину В.О. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22 січня 2021 року заяву представника Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» [PERSON] про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва Фролової І.В. від розгляду цивільної справи за 761/33182/20 було залишено без задоволення. У судовому засіданні, яке відбулося 26 січня 2021 року представником позивача було подано клопотання про допит позивача в якості свідка. Одночасно з цим було подано клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, а саме: лист Управління стратегічних розслідувань в місті Києві Департаменту стратегічних розслідувань національної поліції України № 1-з/55/125/03-2020 від 06.01.2021 з додатком: Про розгляд листа за № 2726/55/125/03-2020 від 16.10.2020; лист Департаменту запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції № 23-04/67326/20 від 21.12.2020. У судовому засіданні, яке відбулося 26 січня 2021 року представником відповідача було подано клопотання про залучення Національного агентства з питань запобігання корупції як третю особу без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26 січня 2021 року було задоволено клопотання представника Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» - [PERSON]. про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, а саме - Національного агентства з питань запобігання корупції. 09 лютого 2021 року на адресу суду надійшло повідомлення щодо виконання вимог ухвали суду про витребування доказів від 14 грудня 2020 року. 12 лютого 2021 року на адресу суду надійшли пояснення від Національного агентства з питань запобігання корупції. Зі змісту пояснень було встановлено наступне. На запит Національного агентства до Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) останнім поінформовано про внесення за заявою Позивача від 14.09.2020 відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань з попередньою кваліфікацією за ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України. За таких обставин, в розумінні п. 16-2 ч. 1 ст. 3 КПК Позивач набув статусу викривача з 14 вересня 2020 року. Про можливе порушення посадовими особами ДП «НАЕК «Енергоатом» вимог ст. 53-4 Закону у зв`язку з прийняттям наказу від 17 вересня 2020 № 736 «Про застосування дисциплінарного стягнення» Позивач повідомив Національне агентство листом від 16 грудня 2020 року. На запит Національного агентства ДП «НАЕК «Енергоатом» поінформувало, що вищезазначений наказ було прийнято за результатами службового розслідування, проведеного на підставі листа НАБУ від 22.06.2020 року № 0411 - 142/21984. Тобто, підставою для прийняття наказу від 17 вересня 2020 року № 736 «Про застосування дисциплінарного стягнення» послугували обставини, які виникли до набуття Позивачем статусу викривача. Представник третьої особи зазначає, що за таких обставин не можливо зробити висновок про порушення трудових прав Позивача як викривача у зв`язку із прийняттям наказу від 17 вересня 2020 № 736 «Про застосування дисциплінарного стягнення». При цьому зауважує, що обставини проведення в ДП «НАЕК Енергоатом» службового розслідування на підставі листа НАБУ від 22.06.2020 № 0411 - 142/21984 досліджувались Національним агентством під час проведення позапланової перевірки організації роботи із запобігання і виявлення корупції у ДП «НАЕК «Енергоатом» (далі - позапланова перевірка). Під час позапланової перевірки було встановлено, що наказом від 02 липня 2020 № 514 «Про проведення службового розслідування» Позивача відсторонено від здійснення повноважень на посаді на період проведення службового розслідування щодо з`ясування обставин, викладених у листі НАБУ від 22 червня 2020 № 0411-142/21984. У зв`язку з прийняттям Конституційним Судом України Рішення від 27 жовтня 2020 № 13-р/2020, яким Національне агентство було позбавлено права проводити перевірки організації роботи із запобігання і виявлення корупції, позапланова перевірка у ДП «НАЕК «Енергоатом» припинена. Однак листом від 16 листопада 2020 № 23-04/61585/20 Національне агентство поінформувало ДП «НАЕК «Енергоатом» про те, що рішення про відсторонення позивача прийнято всупереч п. 4 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 № 950, оскільки службове розслідування проводилося не стосовно конкретної особи - Позивача, а щодо з`ясування обставин, викладених у листі НАБУ від 22.06.2020 № 0411 - 142/21984. Також вищезазначеним листом Національне агентство звернуло увагу ДП «НАЕК «Енергоатом» на той факт, що безпідставне відсторонення Позивача від здійснення ним повноважень на посаді в свою чергу унеможливило здійснення постійного контролю за дотриманням вимог Антикорупційної програми Уповноваженим відповідно до п.п. 17.1, 17.2 Антикорупційної програми ДП «НАЕК «Енергоатом». У судовому засідання, яке відбулося 18 лютого 2021 року представником позивача було долучено до матеріалів справи відповідь на доповнення до відзиву на позовну заяву, зі змісту якого було встановлено наступне. Представник позивача зазначає, що притягнення до дисциплінарної відповідальності є прямим наслідком того, що позивач виявив факти корупції зі сторони т.в.о. президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] та повідомив про вказане відповідні правоохоронні органи. Виходячи із вказаного вище, вважає, що [PERSON] , як особа, яка має статус викривача за Законом України «Про запобігання корупції», не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за порушення трудового законодавства, оскільки таке порушення є надуманим, а розслідування взагалі не відповідає фактичним обставинам. На підставі викладеного просить позов задовольнити. Одночасно з цим представником позивача було подано клопотання про витребування, а саме доказів, а саме витребувати у Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (адреса місця знаходження: 01032, м. Київ, вул. Назарівська, буд.3) належним чином засвідчену копію службової записки № 403/14 від 17.09.2020. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 18 лютого 2021 року вказане клопотання про витребування доказів було задоволено. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 23 лютого 2021 року було закрито підготовче провадження у справі, призначено до розгляду справи по суті. 03 березня 2021 року на адресу суду надійшло повідомлення Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» щодо виконання вимог ухвали суду про витребування доказів від 18 лютого 2021 року. 04 березня 2021 року на адресу суду надійшов супровідний лист від Національного агентства з питань запобігання корупції, яким долучено до матеріалів справи копію Ухвали Вищого антикорупційного суду від 23 вересня 2020 року №991/7840/20 та копію листа Національного антикорупційного бюро України від 25 листопада 2020 року №0411-221/40829 щодо документального підтвердження про набуття [PERSON] статусу викривача в розумінні п. 16-2 ч.1 ст.3 КПК України. 11 березня 2021 року на адресу суду надійшло клопотання Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про долучення доказів, а саме: лист ДП «НАЕК «Енергоатом» від 26 лютого 2021 року №01-2643/07-вих.; Витяг з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення. У судовому засідання, яке відбулося 16 березня 2021 року представником позивача було подано пояснення щодо судових витрат позивача в межах справи У судовому засідання, яке відбулося 23 березня 2021 року представником відповідача було подано клопотання про відмову (зменшення розміру) у відшкодуванні судових витрат. Позивач зі своїм представником - адвокатом Пісоцькою О.А. в судовому засіданні просили суд позов задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, у зв`язку з їх безпідставністю. Представник третьої особи в судовому засіданні просила суд позов задовольнити. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору суд по суті встановив. За змістом ч.ч.1, 2, 3,4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.ч. 1, 5-6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України). Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ст. 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений статтею 16 ЦК України. Судом встановлено, 30 червня 2020 року до ДП «НАЕК «Енергоатом» надійшов лист Національного антикорупційного бюро України від 22.06.2020 року за №0411-142/21984, в якому, зокрема, йдеться про те, що під час проведення обшуку за місцем знаходження офісного приміщення «Universal Dfltic Group OU» у м. Київ вилучено копію ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 10.02.2020 року у справі №991/1094/20, яка надійшла з НАБУ для виконання у ДП «НАЕК «Енергоатом» та зареєстрована за вх. №240 від 17.02.2020 року (далі - Ухвала). Ухвала містила внутрішні резолюції « [PERSON] та [PERSON] ». В зв`язку з цим НАБУ висловило прохання провести службове розслідування за фактом розголошення службовими особами ДП «НАЕК «Енергоатом» службової інформації. 02 липня 2020 року - ДП «НАЕК «Енергоатом» видано наказ №514 «Про службове розслідування». 03 серпня 2020 року - ДП «НАЕК «Енергоатом» видано наказ №609 «Про внесення змін до наказу від 02 липня 2020 №514». 14 серпня 2020 року - Комісією із проведення службового розслідування складено Акт за результатами службового розслідування. 18 серпня 2020 року - т.в.о. президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] затверджено Акт службового розслідування. 04 вересня 2020 року - ДП «НАЕК «Енергоатом» видано наказ №691 «Про вжиття заходів за результатами службового розслідування». 17 вересня 2020 року - ДП «НАЕК «Енергоатом» видано наказ №736 «Про застосування дисциплінарного стягнення». Виданим 17 вересня 2020 року наказом №736, за підписом т.в.о. першого віце-президента - технічного директора ДП «НАЕК «Енергоатом» Юрія Шейко «Про застосування дисциплінарного стягнення» (надалі - Оскаржуваний наказ) вирішено: 1. За порушення трудової дисципліни, яке виявилося у неналежному виконанні посадових обов`язків, передбачених п. 4.1 Посадової інструкції директора із запобігання і протидії корупції - радника президента ІП-К.6.34.001-19 [PERSON] оголосити догану. 2. За упущення в роботі відмінити [PERSON] надбавку за високі досягнення в праці відповідно до п. 2.11 Положення про надбавку за високі досягнення в праці працівникам ДП «НАЕК «Енергоатом» ПЛ-К0.24.076-18. 3. Відповідно до п. 3 Переліку виробничих упущень і порушень, що враховуються при зниженні коефіцієнта трудового вкладу, додатка А до Положення про виплату винагороди за підсумками роботи за рік працівникам ДП «НАЕК «Енергоатом» та п. 3.11 цього Положення позбавити виплати винагороди за підсумками роботи за 2020 рік. Щодо позовних вимог про визнання незаконним та скасування наказу ДП «НАЕК «Енергоатом» №736 від 17 вересня 2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення»., суд дійшов наступних висновків. До компанії «Енергоатом» надійшов лист Національного антикорупційного бюро України від 22 червня 2020 року №0411-142/21984, у якому повідомляється, що під час проведення обшуку за місцем знаходження офісного приміщення «Universal Dfltic Group OU» у місті Києві вилучено копію ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 10 лютого 2020 року. Ухвалою надано дозвіл детективам НАБУ на тимчасовий доступ та вилучення інформації та оригіналів документів, які перебувають у володінні компанії. На вказаній ухвалі містяться резолюції керівництва компанії наступного змісту : « [PERSON] , 17.02.20 [PERSON] до виконання». 02 липня 2020 року НАЕК «Енергоатом» видається наказ № 514 «Про проведення службового розслідування», яким ініційоване проведення службового розслідування щодо з`ясування обставин викладених в листі НАБУ від 22 червня 2020 року; відсторонено від здійснення повноважень на посаді директора запобігання і протидії корупції - радника президента [PERSON] на період проведення службового розслідування; покладено на період відсторонення від посади [PERSON] виконання його обов`язків на [PERSON] ; створено для проведення службового розслідування відповідну комісію. Пунктом 2 зазначеного наказу позивача відсторонено від посади на підставі статті 46 КЗпП України та п. 4 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави і місцевого самоврядування. Стаття 46 КЗпП України зазначає, що відсторонення працівників від роботи власником або уповноваженим ним органом допускається у разі: появи на роботі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння , відмови або ухилення від обов`язкових медичних оглядів, навчання, інструктажу і перевірки знань з охорони праці та протипожежної охорони; в інших випадках, передбачених законодавством. Відповідно до пункту 4 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування - службове розслідування проводиться з відстороненням особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, від здійснення повноважень на посаді або без такого відсторонення. Рішення про відсторонення приймається керівником органу. Стаття 43 Конституція України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Під визначенням «відсторонення працівника від роботи» слід розуміти один із випадків передбачених законодавством призупинення трудових правовідносин, яке полягає в тимчасовому увільненні працівника від обов`язку виконувати роботу за укладеним трудовим договором і тимчасове увільнення роботодавця від обов`язку забезпечувати працівника роботою або створювати умови для її виконання. Здійснюючи відсторонення від роботи працівника, роботодавець зобов`язаний діяти на підставі, у межах наданих повноважень та у спосіб, що передбачені законом, неупереджено, дотримуватись принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення: - правову підставу для відсторонення від посади; - наслідки відсторонення від посади для інших осіб; - законодавче встановленні гарантії відстороненого працівника на оплату праці; - строки відсторонення, які мають відповідати часу, потрібному для усунення причин відсторонення, якщо тільки уповноваженим органом не визначено інший строк відсторонення. Відсторонення від роботи оформляється наказом (розпорядженням) роботодавця, з викладенням підстав та строків відсторонення, з яким працівник має ознайомитись негайно під розпис, адже таке рішення має істотне значення у реалізації права працівника на працю. Із копії наказу «Про проведення службового розслідування» вбачається, що [PERSON] ознайомився з ним 15 жовтня 2020 року, крім того в наказі не заначено підстав, на яких ґрунтувалось рішення про відсторонення [PERSON] із займаної посади. 14 серпня 2020 року був складений акт службового розслідування, який 18 серпня 2020 року затверджений тимчасово виконуючим обов`язки президента ДП НАЕК «Енергоатом» [PERSON], за результатами якого було запропоновано від позивача отримати пояснення, забезпечити особам, порушення в діях яких було знайдено виявити недоліки в роботі та усунути їх, а також розглянути питання щодо визначення та накладення дисциплінарного стягнення , що відповідає ступеню вини на позивача. У висновках до акту вказано, що позивачем порушено п. 8.3 Положення «Про порядок взаємодії ДП НАЕК Енергоатом з контролюючими та правоохоронними органами», п. 3.1.1 Комплаєнс - політики, п. 13.1.2 Антикорупційної програми ДП НАЕК Енергоатом , п.6.2 розпорядження ДП НАЕК «Енергоатом» від 32 грудня 2019 року № 1319 - р. Відповідно до п. 3.1.1 Комплаєнс - політики ДП НАЕК Енергоатом усі працівники зобов`язані дотримуватись у своїй діяльності принципів комплаєнс - політики, що наведені у цьому документі та Кодексі корпоративної етики, а також вимог чинного законодавства, організаційно - розпорядчих та виробничих документів компанії. Пунктом 8.3 Положення «Про порядок взаємодії ДП НАЕК Енергоатом з контролюючими та правоохоронними органами визначено, що у разі відповідності отриманого документу законодавству, дирекція із запобігання і протидії корупції повідомляє у телефонному режимі або направляє службову записку/лист керівнику підрозділу, який є утримувачем документів, речей, приміщень, обладнання, відносно яких будуть проводитися слідчі дії , про підготовку до таких дій. Із самого акту чітко не вбачається, в чому сааме полягає порушення позивачем п. 8. 3 даного положення, але із матеріалів справи вбачається, що позивачем 3 березня 2020 року направлено електронне повідомлення № 34-18/185 голові тендерного комітету С.Степанській про надання копій документів на виконання ухвали Вищого антикорупційного суду від 10 лютого 2020 року зі сканованою копією самої ухвали. Як вбачається з акту, 17 лютого 2020 року в ДП НАЕК «Енергоатом» надійшла ухвала, на якій т.в.о. президента [PERSON] наклав резолюцію [PERSON] . Оскільки з 17 лютого 2020 року позивач перебував у відрядженні, що підтверджується наказом про відрядження № 86-В від 13 лютого 2020 року, то дану ухвалу опрацьовував заступник [PERSON] - [PERSON] , який в цей же день направив вказану ухвалу в роботу безпосередньому виконавцю - спеціалісту [PERSON]., який і здійснював подальше опрацювання ухвали. 03 березня 2020 року на електронну адреса позивача надійшло електронне повідомлення від [PERSON] про направлення на голову тендерного комітету ухвали для її виконання, у зв`язку з чим 03 березня 2020 року позивачем , як керівником відповідального підрозділу було створене електронне повідомлення № 34-18/85 та направлене на тендерний комітет. Відповідно до п. 8.3 Положення про порядок взаємодії ДП НАЕК «Енергоатом» з контролюючими та правоохоронними органами у разі відповідності документа про проведення слідчих дій дирекція із запобігання і протидії корупції повідомляє у телефонному режимі або направляє службову записку/лист керівнику підрозділу, який є утримувачем документів, речей, приміщень, обладнань, відносно яких будуть проводитися слідчі або інші процесуальні дії , про підготовку до таких дій. Відповідно до частини 1 статті 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх. Пунктом 8. 3 не передбачено заборони на направлення процесуальних документів у підрозділи, які є володільцями документів. ДП НАЕК «Енергоатом» є юридичною особою публічного права . Для правоохоронних органів володільцем речей і документів, що є в ДП НАЕК Енергоатом є саме компанія. Водночас, в компанії володільцем речей є той підрозділ, в якому вони безпосередньо знаходяться. Позивач направив службову записку на підставі опрацювання ухвали [PERSON] і таким чином забезпечив її виконання. Крім того, як вбачається із копій електронних листів, які додані представником відповідача , в подібних робочих процесах позивач направляв копії ухвал в підрозділи шляхом направлення в додатках до електронного листа відповідних документів / т. 2 а. с. 79-82/. Одночасно з тим в пункті 8. 3 передбачено повідомлення про підготовку до дій , пов`язаних з виконанням документу. Порядок безпосереднього виконання документу в пункті 8. 3 вказаного положення не міститься, а тому вказувати на порушення позивачем вказаного пункту суд підстав не вбачає. Позивач фактично був позбавлений права надати свої пояснення стосовно обставин справи та фактів порушення, встановлених членами Комісії, оскільки в ході розслідування члени Комісії всупереч зобов`язанню провести опитування кожного із працівників щодо яких проводиться розслідування, не звертались до нього за наданням пояснень. 17 вересня 2020 року в перший робочий день позивача після лікарняного приблизно о 14:15 годин, члени Комісії у складі: [PERSON] , [PERSON] Та [PERSON] з метою виконання п. 4 наказу від 04 вересня 2020 року № 691 «Про вжиття заходів за результатами службового розслідування» ознайомили позивача під підпис з Актом службового розслідування та запропонували надати особисті письмові пояснення у термін до 16 годин 17 вересня 2020 року. Такі дії Комісії суперечили наказу від 4 вересня 2020 року № 691, оскільки згідно з п. 4.1 вказаного наказу позивача повинні були ознайомити з актом протягом одного дня, а термінів витребування пояснень взагалі не встановлено. Позивачеві було надано менше двох годин часу для ознайомлення, суд вважає, що для вивчення 19 сторінок акту та надання можливості дати свої пояснення протягом 2 годин є очевидно недостатнім та таке обмеження призводить до суттєвого порушення особистого немайнового права позивача. Разом з тим, [PERSON] підготував лист на ім`я т.в.о. президента ДП «НАЕК Енергоатом» [PERSON] , в якому вказав на обставини недостатності часу та повідомив, що ґрунтовні заперечення по акту службового розслідування будуть надані протягом трьох робочих днів, тобто не пізніше 22 вересня 2020 року. Даний лист позивач передав членам Комісії під їх особисті підписи 17 вересня 2020 року о 16 : 15. Відповідно до ч. 1 ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Пунктом 2 частини 7 Порядку № 950 передбачено право особи, щодо якої проводиться розслідування надавати усні та письмові пояснення, робити заяви , подавати документи, необхідні для проведення службового розслідування Відповідно до п. п. 4.10.2 та 4.10.3 Інструкції з організації та порядку проведення службових розслідувань у ДП НАЕК «Енергоатом» для повного та всебічного проведення розслідування Комісія зобов`язана провести опитування кожного з працівників, що допустили порушення та відносно яких проводиться розслідування, а також причетних осіб та вивчити пояснювальні записки осіб, які брали участь у процесі та при яких були допущені відповідні порушення. Однак, 17 вересня 2020 року тимчасово виконуючим обов`язки першого віце - президента - технічного директора Шейком Юрієм підписано наказ № 736 «Про застосування дисциплінарного стягнення», в якому зазначається, про те, що позивачем неналежно виконуються посадові обов`язки та функції управління, передбачені п. 4.1 Посадової інструкції директора із запобігання і протидії корупції та які викладені в акті службового розслідування від 17 вересня 2020 року. Відповідним наказом [PERSON] оголошено догану; відмінено надбавку за високі досягнення в праці; позбавлено виплати винагороди за підсумками роботи за 2020 рік. Пункт 2.9 Інструкції «Про порядок застосування до працівників ДП «НАЕК «Енергоатом» заходів дисциплінарного стягнення за порушення трудової дисципліни» проект наказу про застосування дисциплінарного стягнення складається з двох частин: констатуючої та розпорядчої. У констатуючій - викладаються факти, що стали підставою для його видання, зазначаються працівники, що допустили порушення, положення якого нормативно-правового акту або організаційно-розпорядчого, нормативного чи виробничого документу Компанії порушено, мета розпорядчих дій. У розпорядчій - перелічуються пропоновані дії, завдання, заходи, у тому числі застосування заходу дисциплінарного стягнення. Пунктом 1 розпорядчої частини Оскаржуваного наказу за порушення трудової дисципліни, яке виявилося у неналежному виконанні посадових обов`язків, передбачених п. 4.1 Посадової інструкції директора із запобігання і протидії корупції - радника президента ІП-К.6.34.001-19 (далі - Посадова інструкція) [PERSON] оголошено догану. Відповідно п. 4.1 Посадової інструкції директор - радник президента з метою виконання покладених на дирекцію завдань та функцій, використовуючи виділені у його розпорядження ресурси, з урахуванням наданих повноважень, зобов`язаний: 4.1.1 Виконувати свої функції об`єктивно і неупереджено. 4.1.2 Організовувати підготовку внутрішніх документів Компанії з питань формування та реалізації антикорупційної політики, дотримання правил етичної поведінки, а також забезпечення внесення змін до них. 4.1.3 Забезпечувати здійснення нагляду, контролю та моніторингу за дотриманням працівниками, президентом Компанії антикорупційного законодавства І Антикорупційної програми ДП «НАЕК «Енергоатом» (далі - Антикорупційна програма), виробничих, нормативних, організаційно-розпорядчих документів Компанії з питань запобігання і протидії корупції. 4.1.4 Забезпечувати розроблення І подавати на затвердження президенту Компанії документи з питань, передбачених Антикорупційною програмою. 4.1.5 Забезпечувати ведення розроблених дирекцією виробничих 1 нормативних документів (перегляд, аналіз на відповідність новим вимогам та умовам, внесення необхідних змін). 4.1.6 Забезпечувати моніторинг нормативної бази з питань запобігання і протидії корупції, підготовку пропозицій щодо вдосконалення антикорупційного законодавства. 4.1.7 Забезпечувати Інформування працівників Компанії про зміни в антикорупційному законодавстві. 4.1.8 Забезпечувати проведення антикорупційної експертизи організаційно-розпорядчих, виробничих та інших документів Компанії та їх проектів на предмет наявності факторів, що сприяють або можуть сприяти вчиненню корупційних чи пов`язаних з корупцією правопорушень, у встановленому в Компанії порядку; розроблення рекомендацій стосовно усунення таких факторів. 4.1.9 Забезпечувати розгляд проектів виробничих, нормативних, організаційно-розпорядчих та інших документів Компанії, які надходять на погодження до дирекції. 4.1.10 Забезпечувати розгляд проектів документів зовнішніх організацій, що надходять на погодження до Дирекції Компанії, підготовку відповідних висновків, в межах компетенції. 4.1.11 Забезпечувати здійснення періодичного декларування інформації працівників Дирекції Компанії стосовно наявності конфлікту інтересів. 4.1 Л2 Забезпечувати організацію проведення оцінки результатів здійснення заходів, передбачених Антикорупційною програмою. 4.1.13 Забезпечувати підготовку звіту про стан виконання Антикорупційної програми та іншої звітності стосовно антикорупційної діяльності Компанії. 4.1.14 Забезпечувати здійснення аналізу повідомлень громадян та юридичних осіб, інформації, оприлюдненої у друкованих, аудіовізуальних засобах масової ІП-К.6.34.001-19 Інформації, а також отриманої з Інших джерел щодо причетності працівників Компанії до вчинення корупційних чи пов`язаних з корупцією правопорушень, порушення правил етичної поведінки. 4.1.15 Забезпечувати здійснення співпраці з особами, які добросовісно повідомляють про можливі факти порушення вимог Антикорупційної програми, вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також факти порушення правил етичної поведінки. 4.1.16 Забезпечувати повідомлення у письмовій формі спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у разі виявлення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи одержання інформації про вчинення такого правопорушення працівниками Компанії. 4.1.17 Організовувати та/або брати участь у проведенні перевірок та службових розслідувань, які проводяться згідно з Антикорупційною програмою. 4.1.18 Організовувати та/або брати участь у проведенні перевірок та службових розслідуваннях в Компанії з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного чи пов`язаного з корупцією правопорушення або невиконання вимог антикорупційного законодавства, а також порушення правил етичної поведінки. 4.1.19 Забезпечувати здійснення планових та позапланових перевірок діяльності працівників Компанії щодо виконання (реалізації) заходів, передбачених Антикорупційною програмою. 4.1.20 Забезпечувати підготовку та подання президенту Компанії пропозицій щодо плану проведення перевірок дотримання вимог Антикорупційної програми та інших нормативно-правових актів з питань запобігання І протидії корупції в Компанії. 4.1.21 Організовувати та брати участь у проведенні періодичної оцінки корупційних ризиків у діяльності Компанії. 4.1.22 Організувати діяльність робочої Комісії з оцінки корупційних ризиків. 4.1.23 Забезпечувати формування і ведення реєстрів працівників Компанії, притягнутих до відповідальності за порушення вимог Антикорупційної програми, вчинення корупційного правопорушення чи правопорушення, пов`язаного з корупцією; проведених згідно з Антикорупційною програмою антикорупційних перевірок; проведених згідно з Антикорупційною програмою службових розслідувань та перевірок; повідомлень про конфлікт інтересів, порушення вимог Антикорупційної програми, вчинення корупційного правопорушення чи правопорушення, пов`язаного з корупцією; виявлення та врегулювання конфлікту інтересів; проведених атикорупційних експертиз організаційно-розпорядчих, виробничих та Інших документів Компаній І також їх проектів; проведених навчань для працівників Компанії, які не є суб`єктами декларування; проведених періодичних навчань (підвищень кваліфікації) у сфері ІП-К.6.34.001-19 запобігання і виявлення корупції; журналу проведення вступного інструктажу з питань запобігання корупції; інших реєстрів (журналів) за необхідності. 4.1.24 Організовувати і проводити антикорупційну перевірку ділових партнерів Компанії. 4.1.25 Забезпечувати конфіденційність інформації та захист працівників, які повідомили про порушення вимог Антикорупційної програми, вчинення корупційного правопорушення чи правопорушення, пов`язаного з корупцією, порушення правил етичної поведінки. 4.1.26 Надавати президенту Компанії, генеральним директорам (директорам) ВГІ, працівникам Компанії методологічну (роз`яснення та консультації тощо) допомогу, пов`язану із застосуванням антикорупційного законодавства та Антикорупційної програми. 4.1.27 Забезпечувати інформування громадськості про здійснювані Компанією заходи із запобігання корупції. 4.1.28 Брати участь у співпраці з органами державної влади, органами місцевого самоврядування, іншими юридичними особами, неурядовими та/або міжнародними організаціями з питань запобігання корупції. 4.1.29 Забезпечувати взаємодію з контролюючими та правоохоронними органами в порядку, встановленому в Компанії, та відповідно до вимог чинного законодавства. 4.1.30 Забезпечувати надання відповідей на запити правоохоронних органів, які надходять на адресу Дирекції Компанії. 4.1.31 Забезпечувати супроводження слідчих (розшукових) або інших процесуальних дій у Дирекції Компанії при їх проведенні правоохоронними органами. 4.1.32 Організовувати проведення заходів з підвищення кваліфікації працівників Компанії з питань, пов`язаних із запобіганням корупції. 4.1.33 Забезпечувати інформування і навчання працівників Компанії з питань запобігання корупції та проведення періодичного опитування за результатами такого навчання. 4.1.34 Забезпечувати проведення вступного інструктажу з питань запобігання корупції. 4.1.35 Забезпечувати організацію проведення семінарів, брифінгів, круглих столів тощо з питань реалізації антикорупційної політики Компанії. 4.1.36 Забезпечувати моніторинг виконання уповноваженими підрозділами, особами ВП заходів, планів, програм, з питань запобігання і протидії корупції. 4.1.37 Брати участь у процедурах добору персоналу Компанії. Здійснювати перевірку документів на призначення на посаду і іншої інформації про кандидата на посаду в межах компетенції дирекції та підготовку висновку у разі виявлення порушень за результатами такої перевірки; 4.1.38 Забезпечувати моніторинг відомостей щодо прийняття (переведення) працівників без попереднього погодження директором із запобігання і протидії корупції - радником президента, який є посадовою особою Компанії, відповідальною ІП-К.б.34.00 за реалізацію Антикорупційної програми ДП «НАЕК «Енергоатом» - Уповноваженим. 4Л .39 Забезпечувати проведення перевірки учасників закупівель на наявність/відсутність у них ознак пов`язаності з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі». 4.1.40 Забезпечувати проведення перевірки учасників закупівель на наявність/відсутність у них антикорупційної програми та уповноваженого з реалізації антикорупційної програми. 4.1.41 Забезпечувати проведення перевірки наявності/відсутності відомостей про учасника процедури закупівлі в Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення. 4.1.42 Забезпечувати проведення перевірки службової (посадової) особи учасника процедури закупівлі, яку уповноважено представляти Інтереси учасника під час проведення процедури закупівлі, фізичної особи, яка є учасником, на наявність фактів притягнення до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення. 4.1.43 Забезпечувати проведення моніторингу допорогових закупівель стосовно можливих випадків здійснення закупівель без проведення антикорупційної перевірки ділових партнерів. 4.1.44 Забезпечувати проведення перевірки дотримання Комплаєнс-політики та організаційно- розпорядчої документації під час формування очікуваної вартості закупівель. 4.1.45 Забезпечувати проведення перевірки у діях учасників процедур закупівель наявності ознак антиконкурентних узгоджених дій. 4.1.46 Спільно з іншими структурними підрозділами Дирекції та ВП Компанії створювати умови для участі громадськості у моніторингу виконання Антикорупційної програми Компанії. 4.1.47 Забезпечувати координацію роботи ВП та структурних підрозділів Дирекції Компанії в частині діяльності із запобігання і протидії корупції. 4.1.48 Здійснювати оперативне управління, взаємодію і координацію діяльності уповноважених підрозділів ВП та уповноважених осіб ВП з питань запобігання і протидії корупції. 4.1.49 Забезпечувати підготовку пропозицій для формування фінансового плану Компанії. 4.1.50 Забезпечувати виконання дирекцією із запобігання і протидії корупції у встановленому порядку функцій Центру фінансової відповідальності. 4.1.51 Здійснювати Інші обов`язки, передбачені Законом України «Про запобігання корупції», Антикорупційною програмою. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, в оскаржуваному наказі не вказано, які саме підпункти пункту 4. 1 порушені позивачем, не вказані конкретні винні дії позивача, які є дисциплінарним проступком, відсутні встановлені порушення, чітке формулювання суті порушення, допущеного позивачем, дата вчинення такого порушення. В свої поясненнях щодо деталізації конкретних порушень представник відповідача посилався на службову записку від 17 вересня 2020 року № 403/14 / т. 3 а. с. 39 / Так, службовою запискою встановлено, що службовим розслідуванням виявлені порушення, допущені позивачем, зокрема, вимоги п. 8 .3 Положення про порядок взаємодії ДП НАЕК «Енергоатом» з контролюючими та правоохоронними органами та вимоги п. 3.1.1 Комплаєнс - політики, що стало передумовою знаходження копії ухвали з відповідними резолюціями за місцем проведення обшуку. Також встановлено порушення вимог п. 13.1.2 Антикорупційної програми ДП НАЕК «Енергоатом», а також порушення вимог пункту 6.2 розпорядження ДП НАЕК «Енергоатом» від 23 грудня 2019 року. В службовій записці також зазначено, що вказані вище порушення виробничих та організаційно - розпорядчих документів ДП НАЕК «Енергоатом» є наслідком неналежного виконання посадових обов`язків позивача, визначених п. 4.1.1 , 4.1.29, 4.2.1, 4.2.12 Так, пунктом 4.1.1 вказаної інструкції директор - радник президента з метою виконання покладених на дирекцію завдань та функцій, використовуючи виділені у його розпорядження ресурси, з урахуванням наданих повноважень зобов`язаний виконувати свої функції об`єктивно і неупереджено. Пункт 4.1.29 забезпечувати взаємодію з контролюючими та правоохоронними органами в порядку , встановленому в компанії, та відповідно до вимог чинного законодавства. Ані службова записка від 17 вересня 2020 року, ані наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 17 вересня 2020 року не містять чіткого посилання та визначення порушення, яке вчинив позивач, а тому суд вважає, що наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності підлягає скасуванню. Крім того, догана є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення, який передує попередження. Відповідно до ч. 3 ст. 149 КЗпП України при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок і попередню роботу працівника Таким чином, при прийнятті рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення, суд не вбачає, що відповідач застосував встановлений законом принцип співмірності покарання вчиненому правопорушенню та не врахував ступеню тяжкості вчиненого проступку, заподіяну позивачем шкоду та обставини, за яких вчинено проступок, наявність вини позивача та його попередню роботу в компанії. Допитаний в якості свідка [PERSON] показав, що протягом липня - вересня 2020 року, Позивач, виконуючи свої повноваження директора із запобігання і протидії корупції - радника президента, Уповноваженого з реалізації Антикорупційної програми, здійснюючи контроль за належним виконанням керівником ДП «НАЕК «Енергоатом» вимог Антикорупційної програми, неодноразово повідомляв компетентні органи про порушення з т.в.о. президентом ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] . Закону України «Про запобігання корупції». Зазначені дії Позивача сформували у т.в.о. президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] упереджене ставлення, що призвело до системного порушення прав Позивача, зокрема до винесення незаконного Оскаржуваного наказу. Це підтверджується також листом Сектору з питань запобігання та виявлення корупції Міністерства енергетики України на адресу Національного агентства з питань запобігання корупції від 11.09.2020 №13-вих/26-20 «Про інформування» (копія листа додається). В даному листі наведені висновки за результатами виконання доручення Прем`єр-міністра України Д. Шмигаля від 13 серпня 2020 року№41-П/013719/26-1 до звернення [PERSON] на його адресу. Відповідно до цього листа Позивача визнано викривачем, зокрема в листі йдеться: «аналіз наданих ДП «НАЕК «Енергоатом» документів та пояснень [PERSON] свідчить про системне порушення з боку посадових осіб ДП «НАЕК «Енергоатом», зокрема т.в.о. президента [PERSON] прав [PERSON] у перешкоджанні його діяльності як Уповноваженого в питанні виконання Антикорупційної програми та упереджене ставлення». Службовою запискою від 17.09.2020 №34-18/710 Позивач поінформував т.в.о. президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] про вжиті ним (Позивачем) заходи за результатами виявлених порушень Закону України «Про запобігання корупції» з боку [PERSON] . Одночасно, цією ж службовою запискою з метою запобігання можливого порушення Закону України «Про запобігання корупції», та демонстрації лідерства відповідно до Антикорупційної програми Позивач поінформував т.в.о. президента [PERSON] про гарантії захисту викривача та його трудових прав. Таким чином, станом на момент винесення Оскаржуваного наказу, т.в.о. президента [PERSON] мав упереджене ставлення до Позивача через його діяльність як викривача, а тому діяв з порушенням ст.ст. 39, 41, 53-3, 53-4 Закону України «Про запобігання корупції». Враховуючи той факт, що Позивач здійснив декілька повідомлень відносно т.в.о. президента [PERSON] про порушення ним Закону України «Про запобігання корупції» і в силу ст. 1 вказаного Закону Позивач набув статус викривача, дії Відповідача суперечать ст. 53-4 Закону України «Про запобігання корупції». Крім того, свідок зазначив, що є об`єктом упередженого ставлення адміністрації ДП «НАЕК «Енергоатом» в особі т.в.о. президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] через раніше подані ним: - скарги в Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції через порушення т.в.о. президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] Закону України «Про запобігання корупції» (копії додаються); - заяву про вчинення відносно Позивача кримінального правопорушення, склад якого передбачений ч. 1 ст. 172 Кримінального кодексу України, обґрунтовану в тому числі і порушенням антикорупційного законодавства в частині незаконного відсторонення Позивача на підставі наказу від 02.07.2020 №514. В рамках даного кримінального провадження у Позивача статус потерпілого. Третя особа - Національне агентство з питань запобігання корупції надало під час розгляду справи до суду копію Припису про усунення порушень Закону України «Про запобігання корупції» /т. 3 а. с. 41-42/ від 3 березня 2021 року за № 23-07/12/21, в якому вимагають Прем`єр міністра України Дениса Шмигаля провести службове розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли порушенню вимог ч. 8 ст 12, ч. 1 ст. 61, п. 2, ч. 5, ч. 6 ст. 64, ч. 3 ст 65-1 Закону України «Про запобігання корупції» в діяльності ДП НАЕК «Енергоатом». Підставою для внесення відповідного припису стало те, що наказом ДП НАЕК «Енергоатом» від 2 липня 2020 року № 514 розпочато службове розслідування та відсторонено від здійснення повноважень [PERSON] . У порушення ч. 1 ст 53-4 Закону після звернення 14 вересня 2020 року позивача з повідомленням про корупційне кримінальне правопорушення до НАБУ, набуття ним статусу викривача та повідомлення керівника ДП НАЕК «Енергоатом» про цей факт [PERSON] наказом від 30 вересня 2020 року № 784 оголошено догану. Всупереч ч. 1 ст. 53-4, п. 2 ч.5ст.64 Закону наказом ДП НАЕК «Енергоатом» від 25 січня 2021 року № 92 позивача звільнено з посади не тільки без надання згоди Національним агентством, але навіть без спрямування запиту щодо її отримання. Суд звертає увагу, що для дисциплінарного проступку характерні певні особливості. 1) Суб`єктом дисциплінарного проступку може бути громадянин, який перебуває у трудових правовідношеннях з роботодавцем і порушив трудову дисципліну. Відповідно до спірного наказу суб`єктом дисциплінарного проступку, зокрема, є і позивач, який перебуває у трудових правовідносинах з відповідачем. 2) Суб`єктивну сторону дисциплінарного проступку характеризує вина працівника. Вина виражає психічне ставлення працівника до своїх протиправних дій та їх шкідливих наслідків. Вина може виражатися у формі прямого або побічного умислу чи необережності. Умисна вина передбачає, що особа усвідомлювала протиправність свого діяння, передбачала його шкідливі наслідки й бажала або свідомо допускала їх настання. Для дисциплінарного правопорушення найбільш характерною є вина у формі необережності. Необережність, як форма вина, передбачає, що особа усвідомлювала протиправність своєї поведінки, передбачала її шкідливі наслідки, проте легковажно розраховувала на їх відвернення, або не передбачала, хоча повинна була їх передбачити. Об`єктом дисциплінарного проступку є внутрішній трудовий розпорядок організації (суспільні відносини, що складаються у процесі його здійснення та охороняються нормами трудового права). Протиправна поведінка працівника полягає у порушенні трудових обов`язків, покладених на нього трудовим договором чи правилами внутрішнього трудового розпорядку, спеціальних законодавчих актів, посадових інструкцій, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця. Наприклад, запізнення на роботу, участь у страйку, який визнано незаконним, поява на роботі в нетверезому стані є протиправною поведінкою. Але під час розгляду справи відповідачем не було надано жодних належних доказів того, що позивачем під час виконання своїх посадових обов`язків, дійсно, було допущено порушення посадових (функціональних) обов`язків. Об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і дією (бездіяльністю) порушника трудової дисципліни. Згідно із роз`ясненнями, викладеними у постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Отже, матеріалами справи доведено порушення відповідачем вимог діючого законодавства при накладенні на позивача дисциплінарного стягнення, а також той факт, що при накладенні стягнення відповідачем не було враховано всіх обставин справи, ступень тяжкості, доведеність вчинення позивачем правопорушення, що свідчить про незаконність оспорюваного наказу, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки ст. 81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст.43 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні, так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Інші доводи сторін, які наведені у позові, не впливають на висновку суду та не потребують детального обґрунтування, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини. Відповідно до вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. При розгляді справи принципи змагальності учасників процесу та рівності між собою є основоположними. Засада рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в частині 1 статті 55 Конституції України. Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом, визначеного частиною 1 статті 24 Основного Закону, і стосується, зокрема, сфери судочинства. Слід зважати, що рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав. При цьому слід зважати, що рівність учасників процесу встановлюються не обмежено в конкретному судовому процесі, а стосовно всіх суб`єктів, які звернулися до суду за захистом своїх прав. Рівність має забезпечуватися навіть в окремих непов`язаних судових провадженнях. Європейський суд з прав людини приділяє особливу увагу дотриманню аналізованих принципів як невід`ємної складової права на справедливий суд, практичне застосування яких відбувається при дослідженні доказів та оскарженні невмотивованих рішень суду, коли влучні аргументи сторін судом просто проігноровані. Рішенням у справі «Руїз-Матеос проти Іспанії» від 23.05.1993 р. ЄСПЛ вказав, що принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, а також, що вкрай важливо, відповісти на них (Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз-Матеос проти Іспанії», заява №12952/87 від 23.05.1993 року). Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення (Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії», заява №18390/91 від 09 грудня 1994 року). Національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, проте зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Суомінен проти Фінляндії», заява №37801/97 від 01 липня 2003 року). За таких обставин, з урахуванням порушених трудових прав позивача, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача в цій частині позову щодо визнання незаконним та скасування наказу ДП «НАЕК «Енергоатом» №736 від 17 вересня 2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення», тому оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Щодо судових витрат, суд дійшов наступних висновків. Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України). Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, ефективно захистити себе у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при подачі позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн., що підтверджується квитанцією № 0.0.1870471215.1 від 15 жовтня 2020 року. Оскільки позовні вимоги задоволені в повному обсязі, суд відповідно до ст.88 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача документально підтверджені судові витрати пропорційно розміру задоволених вимог. Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає стягнути судовий збір у розмірі 840,80 грн. Щодо відшкодування судових витрат понесених позивачем у справі суд зауважує, що відповідно до статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 зазначеного Закону). Згідно зі статтею 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. Учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги (стаття 15 ЦПК України). Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, щодо закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Згідно з частиною третьою статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Водночас зі змісту частини четвертої статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, затраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини 2 статті 137 ЦПК України). Таким чином, склад витрат, пов`язаних з оплатою за надання професійної правничої допомоги, входить до предмету доказування у справі, що свідчить про те, що такі витрати повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами. Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного суду викладеної у Постанові від 02 вересня 2020 року у справі 329/766/18. Позивач відповідно до Пояснень щодо судових витрат позивача в межах справи просив суд стягнути з відповідача на свою користь витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 56 190,92 грн. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу надано до суду копії наступних документів: Договору про надання правової допомоги від 18.01.2021.; Додаток №1 до Договору про надання правової допомоги від 18.01.2021.; рахунок на оплату №23 від 12 березня 2021 року; Акт надання послуг №25 від 12 березня 2021 року; Квитанцію № 0.0.2047874080.1 від 12.02.2021; Меморіальний ордер № @2PL710712 від 12.03.2021; Проміжний звіт про результати роботи Адвокатського об`єднання «Легал Хаус» за договором про надання правової допомоги від 18.01.2021, укладений з [PERSON] за період з 18 січня по 28 лютого 2021 року. З рахунку на оплату №23 від 12 березня 2021 року, Акту надання послуг №25 від 12 березня 2021 року Квитанції № 0.0.2047874080.1 від 12.02.2021, Меморіального ордеру № @2PL710712 від 12.03.2021 вбачається, що [PERSON] було сплачено 56 190,92 грн., що по курсу НБУ - 27,7486 станом на 12.03.2021р становить 2 025,00 доларів США. Представником Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» було подано до суду клопотання про відмову (зменшення розміру) у відшкодуванні судових витрат. Представник відповідача вважає, що розмір витрат на правничу допомогу є необґрунтованим, непропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, явно завищеним та таким, що не підлягає відшкодуванню Суд з урахуванням клопотання про відмову (зменшення розміру) у відшкодуванні судових витрат. доходить до висновку щодо частково стягнення витрат на правничу допомогу виходячи з наступного. Відповідно до ст. 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видами адвокатської діяльності є: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; захист прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішується питання про їх застосування у кримінальному провадженні, особи, стосовно якої розглядається питання про видачу іноземній державі (екстрадицію), а також особи, яка притягається до адміністративної відповідальності під час розгляду справи про адміністративне правопорушення; надання правової допомоги свідку у кримінальному провадженні; представництво інтересів потерпілого під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб, держави, органів державної влади, органів місцевого самоврядування в іноземних, міжнародних судових органах, якщо інше не встановлено законодавством іноземних держав, статутними документами міжнародних судових органів та інших міжнародних організацій або міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; надання правової допомоги під час виконання та відбування кримінальних покарань; захист прав, свобод і законних інтересів викривача у зв`язку з повідомленням ним інформації про корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом. З огляду на це суд зазначає, що вказані в поясненнях щодо судових витрат позивача в межах справи від 16 березня 2021 року послуги такі як: - «ознайомлення з матеріалами справи: - позовна заява з додатками; - відзив на позовну заяву з додатками; - додаткові документи, які необхідно долучити до матеріалів справи»; - «підготовка пакету документів для направлення до НАЗК (копія позовної заяви, відзиву на позовну заяву, клопотання про долучення доказів від 14.12.2020 та 25.01.2021); не є видами адвокатських послуг, перелік яких визначений статтею 19 Закону. Вказані послуги носять не правовий, а організаційно-технічний характер, не належать до витрат на професійну правничу допомогу, а тому на підставі положень статей 137, 141 ЦПК України відшкодуванню не підлягають. Тому вимога щодо стягнення з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь [PERSON] витрат на професійну правничу підлягає частковому задоволенню в розмірі 53 693,54 грн. Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі «Баришевський проти України» від 26.02.2015, пунктах 34-36 рішення у справі «Гімайдуліна і інших проти України» від 10.12.2009, пункті 80 рішення у справі «Двойних проти України» від 12.10.2006, пункті 88 рішення у справі «Меріт проти України» від 30.03.2004 заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. На підставі ст.ст. 43, 55 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 15, 16, ЦК України, ст.ст. 46, 149 КЗпП та

Outcome: partial