Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-19 00:00:00

У жовтні 2016 року позивачі [PERSON], [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачі є власниками квартири [ADDRESS], де і проживають. Після проведення ремонту їх квартири, в ніч на 12 квітня 2016 року відбулось залиття квартири з квартири [ADDRESS], у зв'язку з чим було викликано аварійну службу. 15 квітня 2016 року було складено акт про залиття, дефектний та локальний акт, 22 вересня 2016 року складено зведений кошторисний розрахунок на ремонт квартири. Враховуючи часткову оплату завданого матеріального збитку відповідачем на суму 3 800 грн., позивачі просили стягнути матеріальний збиток на суму 12 100 грн. 06 коп., а також моральну шкоду у розмірі 1 000 грн. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала. Позивач [PERSON] до судового засідання не з'явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність. Ухвалою суду від 16 березня 2017 року, занесеною до журналу судового засідання, [PERSON], котра є власником квартири [ADDRESS], з якої відбулось залиття квартири позивачів, залучено до участі у розгляді справи як співвідповідача (а.с. 75). Представник відповідачів у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, надав письмові заперечення. Вказав, що акт про залиття квартири позивачів складний з порушенням норм чинного законодавства, оскільки він не підписаний [PERSON] та складений через 3 дні після залиття. Вказав, що квартира позивачів знаходиться через поверх від квартири [PERSON] При обстеженні квартири позивачів не проводився огляд квартири, що знаходиться між квартирами позивачів та відповідача, що виключає відповідальність відповідача. Крім того, моральна шкода позивачами не доведена. Заслухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з таких підстав. Під час судового розгляду справи встановлено, що позивачі [PERSON], [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] (а.с. 65), де і проживають (а.с. 27-30). У ніч на 12 квітня 2016 року відбулось залиття квартири позивачів з квартири [ADDRESS], у зв'язку з чим було викликано аварійну службу та що стверджується актом про залиття від 15 квітня 2016 року (а.с. 4). Відповідно до вказаного акту внаслідок залиття у квартирі позивачів було виявлено сліди залиття у коридорі, санітарному вузлі, житловій кімнаті, кухні (а.с. 45-46). Причиною залиття є вихід з ладу підводки до зливного бачка у приміщенні санвузла квартири [ADDRESS]. Внаслідок залиття з квартири [ADDRESS] спостерігаються мокрі сліди на сходовій клітинці по стояку та біля вхідних дверей квартири [ADDRESS] - 4 поверх, [ADDRESS] - третій поверх, [ADDRESS] - 2 поверх. Комісія, котра складала вказаний акт вважає, що нанесені збитки квартири позивачам повинні нести власники квартири [ADDRESS]. Крім того, факт залиття квартири позивачів 12 квітня 2016 року стверджується і розпискою відповідача [PERSON], котра фактично проживала у квартирі [ADDRESS] та сплачувала частину коштів у відшкодування завданої майнової шкоди (а.с. 32). Інших доказів на спростування причини залиття квартири позивачів суду не надано. У зв'язку з цим, суд вважає доведеним вказаний факт, а доводи представника відповідача щодо неналежного оформлення акту про залиття безпідставними. Неправильне складання акту не спростовує наявність факту залиття. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно з ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Судом встановлено, що КП «Київжитлоспецексплуатація» складено дефектний акт від 15 квітня 2016 року щодо ремонту квартири позивачів, за котрий позивачами сплачено 953 грн. 76 коп. (а.с. 22-25). Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості об'єкта будівництва щодо ремонту квартири позивачів від 28 вересня 2016 року станом на 22 вересня 2016 року майнова шкоди становить 10 675 грн. (а.с. 6-7). З вказаного зведеного кошторисного розрахунку вбачається, що у нього увійшли суми, визначені за локальним кошторисом № 2-1-1 від 22 вересня 2016 року на суму 7 428 грн. (а.с. 8-13), котрі є уточненими порівняно з даними за локальним кошторисом № 2-1-1, але станом на 2016 рік на суму 3 939 грн. (а.с. 17-21), сума, сплачена за виготовлення акту у розмірі 970,76 грн. (а.с. 24-25), що складається із суми 795 грн. з ПДВ на суму 158,96 грн., а також дані по підсумковій відомості ресурсів (а.с. 14-16). Крім того, позивачами сплачено 17 грн. комісії банку за сплату коштів за виготовлення кошторису (а.с. 25), а також 315 грн. 30 коп. кошти за складання кошторису та комісії банку за його виготовлення (а.с. 26). Таким чином до стягнення з урахування положень ст. 1192 ЦК України підлягає сума у розмірі 11 002 грн. 30 коп. (10 675 грн. + 17 грн. + 315 грн. 30 коп.). Оскільки відповідачем [PERSON] сплачено 3 800 грн., що стверджується розписками (а.с. 32-33), то до стягнення підлягає сума у розмірі 7 202 грн. 30 коп. (11 002 грн. 30 коп. - 3 800 грн.). Згідно з ст. 319 ЦК України власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду права, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Враховуючи наведене, а також те, що залиття відбулось з квартири [ADDRESS], котра належить на праві власності відповідачу [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 21 жовтня 2003 року (а.с. 57-59), даних щодо особи, за чиєї безпосередньої вини сталось залиття квартири позивачів немає, суд дійшов висновку про стягнення майнової шкоди у розмірі 7 202 грн. 30 коп. з відповідача [PERSON], а саме на користь кожного з позивачів по 3 601 грн. 15 коп. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. З урахуванням душевних страждань позивачів з приводу залиття їх квартири, принципів співмірності, розумності та справедливості, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивачів по 500 грн. у відшкодування моральної шкоди. Відповідно до ст. 88 ЦПК України судові витрати, понесені позивачем [PERSON] у розмірі 1 102 грн. 40 коп. (а.с. 37-40) підлягають відшкодуванню відповідачем [PERSON] На підставі викладеного та

Outcome: partial