Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-01 00:00:00

У жовтні 2015 року [PERSON] (надалі Позивач) звернувся до суду з позовом до ТОВ «СОФІТ-КАПІТАЛ» (надалі - Відповідач) про звернення стягнення на предмет іпотеки. В обґрунтування позову зазначив, що відповідно до Договору позики б/н від 01.09.2015 року Позивач надав Відповідачу безвідсоткову позику у розмірі 4\~841\~499,55 грн. зі строком повернення до 20.120.2015 року. Відповідач своїх зобовязань за договором позики не виконав, у встановлений строк суми позики не повернув. У звязку з чим,на час звернення до суду із даним позовом, у Відповідача існує заборгованість перед Позивачем у розмірі 4\~847\~499,55 грн. Також зазначив, що з метою забезпечення виконання зобовязання за договором позики між сторонами було укладено договір іпотеки б/н від 10.10.2015 року. Згідно договору іпотеки, Відповідач надав в іпотеку нерухоме майно, розташоване за адресою: м. Дніпропетровськ, просп. Пушкіна, 59. Зазначене нерухоме майно належить н праві власності Відповідачу по справі. Згідно умов договору іпотеки сторони обумовили, що Позивач, як іпотекодержатель, має право продажу предмета іпотеки будь-якій особі та будь-яким способом, в тому числі на біржі, на підставі договору купівлі-продажу, у порядку, передбаченому ст. 38 ЗУ «Про іпотеку». Згідно п. 1.2 Договору іпотеки заставна вартість предмета іпотеки становить 4\~847\~499,55 грн. У звязку з тим, що Відповідач не виконав належним чином взятих на себе зобовязань за договором позики від 01.09.2015 року Позивач, 21 жовтня 2015 року направив на адресу Відповідача письмову вимогу про усунення порушень та необхідність виконати взяті на себе зобовязання. Але вимога залишилася без відповідного реагування з боку Відповідача, а заборгованість не погашеною. Враховуючи наведене просив суд звернути стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за договором позики у розмірі 4\~847,499,55 грн. Також просив суд судові витрати покласти на Відповідача. Представник позивача в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги, просив суд позов задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві. Відповідач у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову та просив суд відмовити у його задоволені, оскільки він заявлений передчасно та безпідставно. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, оцінивши наявні докази у їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що 01 вересня 2015 року між [PERSON] та ТОВ «СОФІТ-КАПІТАЛ» було укладено договір позики б/н від 01.09.2015 року, згідно умов якого Позивач надав у безпроцентну позику Відповідачу 4\~847\~499,55 грн., а Відповідач зобовязався виконати зобовязання та повернути взяті у позику кошти в строк до 20 жовтня 2015 року (а.с. 6). Відповідно до\~ст. 1046 ЦК України\~за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. У відповідності до положень\~ст. 1047 ЦК України\~договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподаткованого мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. Позивач свої зобовязання за договором позики виконав належним чином перерахувавши на рахунок Відповідач грошові кошти на загальну суму 4\~847\~499,55 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 6 від 12 жовтня 2015 року на суму 1\~136\~750,00 грн. (а. с. 12), платіжним дорученням № 7 від 13 жовтня 2015 року на суму 1\~136\~744,00 грн. (а. с. 13), платіжним дорученням № 8 від 15 жовтня 2015 року на суму 1\~136\~720,00 грн. (а. с. 14), платіжним дорученням № 9 від 15 жовтня 2015 року на суму 1\~136\~720,00 грн. (а. с. 15), та платіжним дорученням № 10 від 15 жовтня 2015 року на суму 300 565,55 грн. (а. с. 16). Відповідно до ст. 546 ЦК України виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Статтею 572 ЦК України регламентовано, що в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави). Згідно ст. 575 ЦК України іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи. 10 жовтня 2015 року з метою забезпечення виконання договору позики б/н від 01.09.2015 року, між сторонами було укладено договір іпотеки від 10.10.2015 року, посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального кругу [PERSON]А,, зареєстрованого у реєстрі за № 2009 (а.с. 7-9). Предметом іпотеки, згідно п.1.1 договору іпотеки від 10.10.2015 року, визначено нерухоме майно, а саме: нежитлова будівля, яка складається з: нежитлової будівлі літ.А-2, прибудови літ.АІІ-1 загальною площею 1087,8 кв.м., ганку літ.а з навісом, літ.Б навіс, літ.В сараю (тимчасового), №№ 1-5 споруди, №№ 6, 7 бордюри, І мостіння, розташованого за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпропетровськ, просп. Пушкіна, б. 59 (а.с. 7). Власником зазначеного нерухомого майна є Товариство з обмеженою відповідальністю «СОФІТ-КАПІТАЛ», що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно № 43238996, виданого 03.09.2015 року реєстраційною службою Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області (а.с. 18). Право власності на зазначене нерухоме майно було зареєстровано 03 вересня 2015 року у встановленому законом порядку за Товариством з обмеженою відповідальністю «СОФІТ-КАПІТАЛ», реєстраційний номер обєкта нерухомого майна - 702266612101, що підтверджується витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 43239719, виданого 03.09.2015 року реєстраційною службою Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області (а.с. 19). Відповідно до ст. 4 Закону України «Про іпотеку» обтяження нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації відповідно до закону. На виконання вимог Закону після укладення договору іпотеки, іпотеку було зареєстровано, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки № 45448735 від 10.10.2015 року, виданого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального кругу [PERSON], номер запису про іпотеку 11553481 (а.с. 11). Крім того, у відповідності до вимог закону, було зареєстровано обтяження на предмет іпотеки, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження № 45447921 від 10.10.2015 року, виданого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального кругу [PERSON], номер запису про обтяження 11553272, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 702266612101 (а.с. 11). Після чого, до договору іпотеки від 10.10.2015 року, приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального кругу [PERSON] було внесено відповідний запис про заборону на відчуження предмета іпотеки, нежитлової будівлі, розташованої за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпропетровськ, просп. Пушкіна, б. 59, яка належить ТОВ «СОФІТ-КАПІТАЛ», та зареєстровано у реєстрі за № 2010/12 (зворотний бік а.с. 9). Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч.1 ст. 527 ЦК України, боржник зобов'язаний виконати свій обов'язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов'язання чи звичаїв ділового обороту. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов'язковим для виконання сторонами. Судом встановлено, що в порушення умов договору позики б/н від 01.09.2015 року Відповідач не повернув Позивачу грошові кошті у строк обумовлений договором, а саме до 20.10.2015 року. У звязку з невиконанням Відповідачем взятих на себе зобовязань, 21 жовтня 2015 року Позивач направив на адресу Відповідача лист-вимогу про усунення порушень та виконання зобовязанб за договором позики з вимогою виконати умови договору та повернути отримані у позику грошові кошти у розмірі 4\~847\~499,55 грн. Зазначена вимога була отримана директором ТОВ «СОФІТ-КАПІТАЛ» [PERSON] в той же день, 21.10.2015 року, про що свідчить його особистий підпис на листі (а.с. 17). Правовідносини, що виникли між сторонами по справі на підставі укладених договору позики та договору іпотеки, яким забезпечено виконання договору позики, регулюються відповідними нормами\~Цивільного кодексу України\~та спеціального\~Закону України «Про іпотеку». Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про іпотеку»,\~\~іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Згідно\~ст. 33 Закону України «Про іпотеку»\~у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання,\~\~іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. У відповідності до п. 3.2 договору іпотеки від 10.10.2015 року, укладеного між сторонами, у випадку невиконання чи неналежного виконання Іпотекодавцем зобовязання за договором позики від 01.09.2015 року, а також у інших випадках передбачених договором цим Договром, іпотеко держатель має право задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки в порядку, передбаченому цим Договром та чинним законодавством. Згідно зі ст. 589 ЦК України, у разі невиконання зобовязання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів. У відповідності до ст. 590 ЦК України, звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. У разі часткового виконання боржником зобовязання, забезпеченого заставою, право звернення на предмет застави зберігається в первісному обсязі. Згідно ст. 592 ЦК України, заставодержатель має право вимагати дострокового виконання зобовязання, забезпеченого заставою, а якщо його вимога не буде задоволена,- звернути стягнення на предмет застави у випадках, встановлених договором. У відповідності до ст. 12 Закону України «Про іпотеку», у разі порушення іпотекодавцем обовязків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобовязання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки. Згідно ст.ст. 33, 35 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобовязання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобовязанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. У разі порушення основного зобов'язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов'язань, вимога про виконання порушеного зобов'язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Як вже зазначалося, Відповідачу надсилалася відповідна вимога, яка залишилася без задоволення. Згідно п. 37 Постанови Пленуму ВССУ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» невиконання вимог частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» про надіслання іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги про усунення порушення зобов'язання не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду, оскільки іпотекодавець у судовому засіданні має можливість заперечувати проти вимог іпотекодержателя, що відповідає положенням статті 124 Конституції України. Згідно пункту 5.1 Договору іпотеки від 10.10.2015 року сторони обумовили наступне застереження, що цей договір надає іпотекодержателю право продажу предмета іпотеки будь-якій особі, будь-яким способом, в тому числі на біржі, на підставі договору купівлі-продажу, у порядку передбаченому ст. 38 Закону України «Про іпотеку». Статтею 38 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що якщо рішення суду або договір про задоволення вимог іпотекодержателя (відповідне застереження в іпотечному договорі) передбачає право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки будь-якій особі-покупцеві, іпотекодержатель зобов'язаний за 30 днів до укладення договору купівлі-продажу письмово повідомити іпотекодавця та всіх осіб, які мають зареєстровані у встановленому законом порядку права чи вимоги на предмет іпотеки, про свій намір укласти цей договір. У разі невиконання цієї умови іпотекодержатель несе відповідальність перед такими особами за відшкодування завданих збитків. Протягом тридцятиденного строку з дня отримання такого повідомлення особа, яка має зареєстровані права чи вимоги на предмет іпотеки, вправі письмово повідомити іпотекодержателя про свій намір купити предмет іпотеки. З дня отримання іпотекодержателем цього повідомлення вказана особа набуває переважне право на придбання предмета іпотеки у іпотекодержателя. Якщо таких повідомлень надійшло декілька, право на придбання предмета іпотеки у іпотекодержателя належить особі, яка має вищий пріоритет своїх зареєстрованих прав чи вимог. Якщо особа, яка висловила намір придбати предмет іпотеки, ухиляється або з інших причин не вчиняє дій до укладення договору купівлі-продажу предмета іпотеки з іпотекодержателем протягом 5 днів після закінчення вказаного вище тридцятиденного строку, вона втрачає право на придбання предмета іпотеки. Це право переходить до інших осіб, які висловили намір придбати предмет іпотеки, відповідно до пріоритету їх прав і вимог. Якщо особи, які мають зареєстровані права чи вимоги на предмет іпотеки, не висловили наміру його придбати, іпотекодержатель вправі продати предмет іпотеки будь-якій іншій особі на власний розсуд. Дії щодо продажу предмета іпотеки та укладання договору купівлі-продажу здійснюються іпотекодержателем від свого імені, на підставі іпотечного договору, який містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, що передбачає право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки, без необхідності отримання для цього будь-якого окремого уповноваження іпотекодавця. Ціна продажу предмета іпотеки встановлюється за згодою між іпотекодавцем і іпотекодержателем або на підставі оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності, на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна. У разі невиконання цієї умови іпотекодержатель несе відповідальність перед іншими особами згідно з пріоритетом та розміром їх зареєстрованих прав чи вимог та перед іпотекодавцем в останню чергу за відшкодування різниці між ціною продажу предмета іпотеки та звичайною ціною на нього. Договір купівлі-продажу предмета іпотеки, укладений відповідно до цієї статті, є правовою підставою для реєстрації права власності покупця на нерухоме майно, що було предметом іпотеки. Відповідно до п. 5.2 Договору іпотеки від 10.10.2015 року іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги до Іпотекодавця за Договором позики шляхом продажу Предмету іпотеки за ціною не нижчою від заставної вартості предмета іпотеки з укладенням від імені іпотекодавця договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстрацією правочину купівлі-продажу предмета іпотеки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, з отриманням дублікатів правовстановлюючих документів на нерухомість у відповідних установах, підприємствах або організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування, з можливістю здійснення всіх передбачених нормативно-правовими актами держави дій, необхідних для продажу предмета іпотеки. Сторони обумовили, що заставна вартість предмета іпотеки на день укладення Договору становить 4\~847\~499,55 грн. (п. 1.2.1 Договору). Також сторони досягли згоди, що у випадку задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки у будь-якому випадку його вартість буде дорівнювати заставній вартості на день укладення договору (п. 1.3. Договору). Згідно розяснень, наведених у п. 38 Постанови Пленуму ВССУ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» зазначено, що у випадку якщо іпотекодержатель не реалізував способів позасудового врегулювання звернення стягнення на предмет іпотеки, зокрема, шляхом укладення договору про задоволення вимог іпотекодержателя, який передбачав би передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки у рахунок виконання основного зобов'язання (стаття 37 Закону України «Про іпотеку»), він має право звернутися до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до статті 39 цього Закону, а не з позовом про визнання права власності на нерухоме майно. Статтею 39 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації. Таким чином, оскільки Відповідач порушив умови основного зобовязання договору позику від 01.09.2015 року, добровільно в обумовлений строк не повернув грошові кошти за договором забезпеченим іпотекою, суд приходить до висновку про наявність підстав для звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме: нерухоме майно, розташоване за адресою: м. Дніпропетровськ, просп. Пушкіна, 59. З огляду на наведене суд вважає, що в рахунок погашення заборгованості Відповідача - ТОВ «СОФІТ-КАПІТАЛ» перед Позивачем [PERSON] за договором позики б/н від 01.09.2015 року, укладеним між [PERSON] та ТОВ «СОФІТ-КАПІТАЛ», у розмірі 4\~847\~499,55 грн. можливо звернути стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки від 10 жовтня 2015 року, укладеним між [PERSON] та ТОВ «СОФІТ-КАПІТАЛ», посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального кругу [PERSON]А,, зареєстрованого у реєстрі за № 2009, - нежитлову будівлю, яка складається з: нежитлової будівлі літ.А-2, прибудови літ.АІІ-1 загальною площею 1087,8 кв.м., ганку літ.а з навісом, літ.Б навіс, літ.В сараю (тимчасового), №№ 1-5 споруди, №№ 6, 7 бордюри, І мостіння, розташованої за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпропетровськ, просп. Пушкіна, б. 59, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 702266612101, шляхом продажу вказаного нерухомого майна [PERSON] з укладанням від імені Відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «СОФІТ-КАПІТАЛ» договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою покупцем з початковою ціною предмета іпотеки не менше ніж 4\~847\~499,55 грн., з отриманням витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з реєстрацією правочину купівлі-продажу предмету іпотеки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, з отриманням дублікатів правовстановлюючих документів на нерухомість у відповідних установах, підприємствах або організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування, з можливістю здійснення Позивачем всіх передбачених нормативно-правовими актами держави дій, необхідних для продажу предмета іпотеки, із припиненням іпотеки та вилученням з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про іпотеку, із припиненням заборони на нерухоме майно № 2010/12 та вилученням з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про заборону на нерухоме майно № 2010/12. Таким чином, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до\~ст. 1 ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до\~\~висновку, що позовні вимоги Позивача про звернення стягнення на предмет іпотеки підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Таким чином, з Відповідача підлягає стягненню на користь Позивача, сплачений ним судовий збір при звернені до суду у розмір 6\~090,00 грн. На підставі ст. 526, 527, 546, 572, 575, 589, 590, 592, 610, 629, 1046, 1047 Цивільного Кодексу України, ст.ст. 1, 4, 12, 33, 35, 38, 39 Закону України «Про іпотеку», та

Outcome: approved