Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-18 00:00:00

У жовтні 2019 року [PERSON] звернувся до суду із зазначки позовом, у якому просить виключити із актового запису № 1339 від 31 травня 2019 року про народження [PERSON] запис про нього, як батька дитини. В обґрунтування вимог [PERSON] зазначає, що з відповідачем перебував у зареєстрованому шлюбі з 2.02.2019 року. [INFO] відповідач народила сина - [PERSON] , у свідоцтві про народження дитини його зазначено батьком дитини. 10.09.2018 року він підписав військовий контракт та проходив військову службу в м. Житомирі. На час ймовірного зачаття дитини (вересень 2018 року) позивач перебував у відрядженні. [PERSON] неодноразово пропонував відповідачу в добровільному порядку пройти експертизу із здачею зразків ДНК на предмет встановлення батьківства, однак відповідач відмовляється проходити таку експертизу. Оскільки позивач не являється біологічним батьком [PERSON] , тому звернувся із вказаним позовом до суду. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили задовольнити. Відповідач та її представник позовні вимоги визнали та не заперечили щодо задоволення позову. Представник третьої особи в судове зсідання не прибула, продала заяву в якій просить розгляд справи проводити без її участі, при ухваленні рішення покладається на думку суду. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі наявних доказів. Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши у судовому засіданні матеріали справи та подані докази, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони у справі перебували в зареєстрованому шлюбі з 2 лютого 2019 року. Відповідно до свідоцтва про народження від 31.058.2019 року, батьком [PERSON] , [INFO] зазначений - позивач [PERSON] (а.с.10). Згідно ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини, відповідно до ст.ст. 122, 124, 126, 127 СК України, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього, як батька, з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу, як про батька дитини, з актового запису про її народження. Згідно пункту 11 постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15.05.2006 року, судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), звернувшись з позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Пунктами 2.13,2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. За змістом ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову у підготовчому провадженні суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. В судовому засіданні відповідач не заперечила щодо розгляду справи у підготовчому судовому засіданні та визнала позовні вимоги у повному обсязі. За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. За таких обставин суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідач [PERSON] подала клопотання про звільнення її від сплати судового збору, відповідно до ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», обґрунтовуючи клопотання тим, що вона отримує щомісячну одноразову допомогу при народженні дитини в розмірі 860 грн. на місяць, інших доходів не отримує, на її утриманні знаходиться неповнолітня дитина - [PERSON] , [INFO] , а тому не має можливості оплатити судові витрати пов`язані з розглядом справи. Стаття 136 ЦПК України визначає підстави та порядок відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати. Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. 2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим, підтверджується належними доказами, а тому підлягає задоволенню.

Outcome: approved