Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-12 00:00:00

У жовтні 2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Держави Україна в особі Вищої ради правосуддя (Відповідач) про відшкодування моральної шкоди. Позивач зазначив, що ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05 червня 2020 року відмовлено у прийнятті додаткового рішення про стягнення витрат на правову допомогу у цивільній справі\~ за №686/6535/20. 22 вересня 2020 року Постановою Хмельницького апеляційного суду ухвалу Хмельницького міськрайонного суду від 05 червня 202 року у справі №686/6535/20 скасовано, визнано що оскаржувана ухвала прийнята з порушенням норм процесуального права. Зазначає, що внаслідок цієї незаконної та протиправної ухвали йому завдано моральної шкоди. За таких обставин [PERSON] просив суд стягнути з державного бюджету України на свою користь 10 000 000 грн. моральної шкоди. Позивач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, у яке не з`явився, у тексті позовної заяви просив суд проводити слухання по суті без його участі, тому суд розглянув\~ справу за його відсутності. Відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, у яке не з`явився без повідомлення причини неявки, що не перешкоджає розгляду справи по суті, тому суд розглянув справу за його відсутності. Відповідач\~ подав до відзив, в якому зазначив, що позов [PERSON] є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав, а саме, за змістом позовних вимог та безпосередньо підстав позову вбачається, що Позивач вважає протиправними та незаконними дії судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Салоїд Н.М., внаслідок яких йому було завдано моральну шкоду. Однак, позовні вимоги позивача звернуті до ВРП, при цьому Позивач не звертався до Ради зі скаргою щодо дисциплінарного проступку судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Салоїд Н.М. Відповідач зазначає у відзиві, що ВРП має право встановлювати наявність чи відсутність у діях судді дисциплінарного проступку виключно в межах процедури дисциплінарного провадження. Таким чином, питання, порушенні в позовній заяві не відносяться до компетенції ВРП, а рішення у вказаній справі жодним чином не впливатиме на права та обов`язки ВРП. Також Позивачем не надано доказів та не зазначено в чому саме полягає вина ВРП та які протиправні дії вчинено Відповідачем стосовно Позивача. Відповідач також зазначив, що оскільки ВРП стосовно Позивача не було вчинено жодних протиправних дій та не допущено неправомірної бездіяльності, які б потягли негативні наслідки, то підстави для задоволення позову відсутні. Дослідивши матеріали справи та подані докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, як окремо так і взаємний їх зв`язок, суд приходить до висновку, що\~ у позові слід відмовити повністю з підстав. Судом встановлено, що ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05 червня 2020 року у справі №686/6535/20 [PERSON] відмовлено у прийнятті додаткового рішення про стягнення витрат на правову допомогу у цивільній справі за № 686/6535/20 за позовом [PERSON] до Держави України про стягнення інфляційних витрат та трьох відсотків річних. Постановою Хмельницького апеляційного суду від 22 вересня 2020 року у справі №686/6535/20 дану ухвалу скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для вирішення питання про ухвалення додаткового рішення у складі суду, що ухвалив основне рішення (а.с. 7-9). Відповідно до частин першої та другої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, або у приниженні честі та гідності фізичної особи. Із положень частини першої статті 1167 ЦК України вбачається, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно з частинами першою та шостою статті 1176 ЦК України шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Шкода, завдана фізичній або юридичній особі внаслідок іншої незаконної дії або бездіяльності чи незаконного рішення органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується на загальних підставах. Відповідно до положень частини третьої статті 12 та частин першої та шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до норм статей 1166 та 1167 ЦК України в деліктних правовідносинах юридичною підставою відповідальності, яка виникає внаслідок заподіяння шкоди, є склад цивільного правопорушення. До його елементів належать протиправна поведінка завдавача шкоди, настання шкоди, причинний зв`язок між двома першими елементами і вина завдавача шкоди. При цьому на потерпілого покладається обов`язок доведення факту неправомірної поведінки відповідача, заподіяння ним шкоди та її розмір, а також причинний зв`язок між протиправною поведінкою завдавача шкоди та негативними наслідками. У свою чергу, відповідач має довести відсутність своєї вини у завданні потерпілому шкоди. Позивач обґрунтовує свої вимоги про відшкодування шкоди тим, що постановлення суддею Хмельницького міськрайонного суду ухвали, яка у подальшому була скасована судом апеляційної інстанції, призвело до моральних страждань позивача. На підтвердження цих вимог надав суду постанову Хмельницького апеляційного суду від 22 вересня 2020 року. Однак, матеріали справи не містять належних і допустимих доказів про те, що Позивачу заподіяно шкоди, про її розмір, а також про причинний зв`язок між прийняттям ухвали суду та настанням шкоди. Сам по собі факт, що ухвалене судом рішення було скасоване судом апеляційної інстанції, не свідчить про незаконність дій відповідача та заподіяння\~ [PERSON] моральної шкоди. Відповідно до положень розділу VІІІ «Правосуддя» Конституції України та Закону України від 2 червня 2016 року №1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» ВРП не наділена повноваженнями представляти державу у суді за позовами про відшкодування шкоди, завданої під час здійснення правосуддя, в тому числі внаслідок ухвалення неправильного судового рішення. Отже, Позивач не довів склад цивільного правопорушення, що є юридичною підставою відповідальності, тому позов є необґрунтованим. На основі викладеного та

Outcome: dismissed