Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-01 00:00:00

У жовтні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом до Гришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області у якому просить визнати за ним право власності на самочинно збудований житловий будинок (літ. А-2) загальною площею -143.30 кв. м, житловою площею 64.30 кв.м та господарську споруду сарай (літ. Б.1) - загальною площею 27.90 кв. м в домоволодінні, що за адресою: Житомирська область, Бердичівський район, смт. Гришківці Ш пров. Каштановий (Щорса), 7. Заявлені вимоги мотивує тим, що у 2004 році на підставі договору дарування від 28 грудня 2004 року йому подаровано незакінчене будівництво житлового будинку № 7 по Ш пров. Каштановому (Щорса) в смт. Гришківці Бердичівського району Житомирської області. Без отримання дозволу органів архітектури у період з 2004 по 2017 роки позивач добудував вказаний житловий будинок та збудував господарську споруду сарай. Земельна ділянка на якій розташовані будівлі належить йому на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку, цільове призначення якої: будівництво і обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд. У березні 2017 року ФОП [PERSON] розроблено ескіз намірів забудови та технічне обстеження стану будівельних конструкцій щодо завершення будівництва житлового будинку та господарської будівлі. У технічному заключенні встановлено, що будівля має добрий стан будівельних конструкцій, додержано державні будівельні норми, придатна до подальшої експлуатації. КП «Бердичівське МБТІ» 29 червня 2017 року заведено інвентаризаційну справу, у якій визначені технічні характеристики будівель. Просить позов задовольнити. Сторони в судове засідання не зявились, на адресу суду спрямували заяви у яких просять проводити розгляд справи у їх відсутності, позивач позов підтримав, представник відповідача селищний голова Гришковецької сільської ради [PERSON] позовні вимоги визнала. Відповідно до\~статті 197 ЦПК України,\~фіксація судового процесу технічними засобами не здійснювалась. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав. Суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до частин третьої, четвертої статті \~376 Цивільного Кодексу України(далі ЦК України),\~право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнано за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване майно та на вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб. Згідно договору дарування укладеного між [PERSON] та [PERSON] від 28 грудня 2004 року, [PERSON] подарував, а [PERSON] прийняв у дар незакінчене будівництво житлового будинку № 7 по Ш пров. Каштановому (Щорса) у смт. Гришківці Бердичіського району Житомирської області. Роботи по цьому будівництву виконані на 62 % до будинку належить фундамент під сарай. Право власності на земельну ділянку площею 0, 1249 га, кадастровий номер 1820855301:08:007:0589, яка розташована по ІІІ пров. Каштановому (Щорса) у смт Гришківці Бердичівського району Житомирської області належить [PERSON], цільове призначення (використання) земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд, що підтверджується держаним актом на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 101325(а.с. 14). Відповідно до технічного паспорта на житловий будинок № 7 по Ш пров. Каштановому (Щорса) у смт Гришківці Бердичівського району Житомирської області, виготовленого КП «Бердичівське МБТІ» від 29 червня 2017 року площа самовільно побудованого житлового будинку «А-2» складає 143.30 кв.м, сараю «Б-1» - 27, 90(а.с. 7-21). Згідно замовлення № 2017-07 ЕНЗ (замовник [PERSON]) від 04 березня 2017 року фізичною особою-підприємцем [PERSON] розроблено ескіз намірів забудови, щодо завершення будівницта житлового будинку та господарчої будівлі по ІІІ пров. Каштановому, 7 в смт Гришківці Бердичівського району Житомирської області(а.с. 10 - 13). Відповідно до частини першої статті 376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Згідно розяснень, викладених у пунктах 9 та 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справі № 6 від 30.03.2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» за загальним правилом кожна особа має право на захист свого цивільного права лише в разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина перша статті 15\~ЦК, частина перша статті 3\~Цивільного процесуального кодексу України\~(далі - ЦПК). У зв'язку із цим звернення до суду з позовом про визнання права власності на самочинне будівництво має здійснюватися за наявності даних про те, що порушене питання було предметом розгляду компетентного державного органу, рішення якого чи його відсутність дають підстави вважати про наявність спору про право. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно (частина друга статті 375 ЦК), тому на вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудовано на ній, якщо це не порушує права інших осіб (частина п'ята статті 376 ЦК). Вирішуючи справу за позовом власника (користувача) земельної ділянки про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно, суди зобов'язані встановлювати усі обставини справи, зокрема: чи є позивач власником (користувачем) земельної ділянки; чи звертався він до компетентного державного органу про прийняття забудови до експлуатації; чи є законною відмова у такому прийнятті; чи є порушені будівельні норми та правила істотними. Як вбачається з листа відділу будівництва та архітектури Бердичівської районної державної адміністрації Житомирської області № 14 від 30 серпня 2017 року, до якого звертався позивач за вирішенням питання щодо видачі будівельного паспорта на забудову вищевказаної земельної ділянки, заявнику повернуто заяву та пакет документів для видачі будівельного паспорта у звязку з невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, які є обовязковими для виконання всіма обєктами містобудування. Крім того розяснено, що органи державної влади діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому заявник має право повторно звернутись з усіма необхідними документами за наявності відповідної містобудівної документації(а.с. 15). Згідно технічного заключення № 3042701454-08-01-0035.17 від 08 вересня 2017 року, виконане фізичною-особою підприємцем [PERSON] про стан будівельних конструкцій житлового будинку (літ. А-1) загальна площа -143, 30 кв. м, житловою площею 64, 30 кв. м та господарська будівля: сарай (літ. Б-1) загальною площею 27, 90 кв. м будівлі в доброму технічному стані та придатні до експлуатації(а.с.16). А тому, зважаючи, що позивач є власником земельної ділянки, на якій розташовані уже збудований житловий будинок, звернення позивача до компетентного державного органу про видачу будівельного паспорта на забудову вищевказаної земельної ділянки не мали позитивного вирішення, матеріали справи не містять будь-яких даних, що в разі визнання за позивачем права власності на самочинно збудований житловий будинок та господарську споруда - сарай будуть порушені права інших осіб, - позов слід задовольнити.

Outcome: approved