Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-19 00:00:00

У жовтні 2018 р. [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] , позивач) звернувся до суду з позовом до [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] , відповідач) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Позов обґрунтований такими обставинами. Позивач є власником квартири [ADDRESS] . 01.03.2017 відбулося залиття його квартири. Причиною залиття стало халатне відношення до сантехнічного обладнання мешканців вищерозташованої квартири [ADDRESS] . Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження вартість ремонтно-відновлювальних робіт у квартирі позивача становить 16 111 грн., витрати на проведення експертизи склали 1 750 грн. Окрім майнових збитків позивачу заподіяно моральну шкоду, яку він оцінює в розмірі 10 000 грн. Моральна шкода виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушенні звичного способу життя, необхідністю докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Ухвалою від 07.12.2018 суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання. 07.02.2019 суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, просив його задовольнити. Відзив на позов відповідач не подала, проте в судовому засіданні з розгляду справи по суті відповідач заявила про часткове визнання вимог про відшкодування матеріальної шкоди, а саме, в розмірі 5000 грн., вимоги про відшкодування моральної шкоди не визнала взагалі. На обґрунтування заперечень послалась на те, що заявлена позивачем до відшкодування сума матеріальної шкоди є завищеною і нічим не обґрунтованою. Просила врахувати, що її вини у залитті немає, оскільки підводку до бойлера зірвало через підвищення тиску у мережі водопостачання, про їй стало відомо зі слів сантехніка. Заслухавши учасників справи та дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини. Трикімнатна квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності позивачу [PERSON] та членам його сім`ї [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в рівних долях (а.с. 42). 01.03.2017 мав місце факт залиття вищевказаної квартири водою, внаслідок чого було пошкоджено водоемульсійне покриття на стелі і шпалери на стінах у двох житлових кімнатах, що підтверджується Актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (холодного водопостачання) від 02.03.2017, складеним комісією житлово-експлуатаційної дільниці № 201 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (а.с. 43). Згідно з даними вищевказаного Акту залиття сталося внаслідок пориву гнучкої підводки до бойлера у вищерозташованій квартирі [ADDRESS] . [PERSON] визнала, що вона є співвласником квартири [ADDRESS] . Відповідно до ч. 4 ст. 319, ч. 1 ст. 322 ЦК України власність зобов`язує, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Згідно з приписами статті 1166 ЦК України, яка визначає підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За загальним правилом, встановленим частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень… Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання (частина 1 статті 82 ЦПК України). Відповідач визнає як факт, так і причини залиття квартири позивача, а відтак є доведеним і факт заподіяння позивачу внаслідок вказаного залиття майнової шкоди. Згідно з приписами статті 1192 ЦК України, яка встановлює способи відшкодування шкоди, суд з урахуванням обставин справи за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. На підтвердження розміру майнової шкоди позивачем надано Висновок експертного будівельно-технічного дослідження № ED-17044-1-694.17 від 12.04.2017, відповідно до якого вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] з урахуванням фізичного знову становить 16 111 грн. (а.с. 49- 62). Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Висновок експертного будівельно-технічного дослідження складений з врахуванням даних, отриманих під час огляду квартири позивача. У висновку експерт [PERSON] , який має кваліфікацію судового експерта з правом проведення інженерно-технічних експертиз, стаж експертної роботи з 2014 р.,

Outcome: partial