Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-21 00:00:00

У жовтні 2021 року керівник Щастинської окружної прокуратури Луганської області Бутенко В.Б., який діє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Луганській області, звернувся до Новоайдарського районного суду Луганської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного добування водних ресурсів. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що Щастинською окружною прокуратурою Луганської області за наслідками вивчення стану відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу адміністративними правопорушеннями встановлені підстави для представництва інтересів держави в суді в особі Державної екологічної інспекції у Луганській області. Встановлено, що 16.03.2021 в м. Щастя Щастинського району Луганської області державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища складено протокол про адміністративне правопорушення № 000220 за ч. 4 ст. 85 (Порушення правил використання об`єктів тваринного світу) Кодексу України про адміністративні правопорушення стосовно [PERSON] , [INFO] , який проживає за адресою: [ADDRESS] про те, що він 16.03.2021 о 22:05 год, знаходився на ставку-охолоджувачі № 2 ДТЕК Луганська ТЕС м. Щастя і, пересуваючись на гумовому човні, здійснив вилов водних біоресурсів - риби загальною кількістю 182 штуки, з них: карася сріблястого - 54 штуки, окуня - 59 штук, судака звичайного - 7 штук, плітки - 55 штук, ляща - 7 штук, за допомогою забороненого знаряддя лову «сітки волосяної» 1000 м, чим порушив вимоги п. 3.14 та п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, що підтверджується копією відповідного протоколу. 16.04.2021 року за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення № 000220 стосовно [PERSON] Новоайдарським районним судом Луганської області винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення № 419/593/21, якою [PERSON] визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 20(двадцяти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, а саме 340(триста сорок) гривень. При цьому, знаряддя лову постановлено знищити, човен гумовий -конфіскувати, об`єкти лову - залишено за [PERSON] . Постанова суду про накладення адміністративного стягнення не оскаржувалась, набула законної сили 26.04.2021 року. Державною екологічною інспекцією у Луганській області здійснено розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних біоресурсів з застосуванням заборонених засобів лову на ставку-охолоджувачі № 2 ДТЕК Луганська ТЕС в м. Щастя, яка складає 11356,00 (одинадцять тисяч триста п`ятдесят шість) гривень, який здійснено на підставі протоколу № 000220 від 16.03.2021, описів до протоколу № 000220 від 16.03.2021 вилучених об`єктів вилову та знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, додатку № 1 до Постанови КМУ «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» № 1209 від 21.11.2011 року. Також Державною екологічною інспекцією у Луганській області на адресу [PERSON] спрямовано претензію № 56/04-11-21 від. 19.05.2021 щодо добровільної сплати розрахованої шкоди, заподіяної ним державі внаслідок незаконного видобування водних біоресурсів, у сумі 11356,00гривень. Шкода, завдана відповідачем навколишньому природному середовищу до теперішнього часу не відшкодована, що є підставою для її стягнення у судовому порядку. На підставі викладеного, прокурор просив стягнути з [PERSON] на користь держави Україна шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу в сумі 11356,00 гривень, а також стягнути з [PERSON] судові витрати у сумі 2270,00 грн. за сплату судового збору, понесені Луганською обласною прокуратурою Ухвалою Новоайдарського районного суду Луганської області від 02.11.2021 року прийнято\~ позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд зазначеної цивільної справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Новоайдарського районного суду Луганської області від 22.11.2021 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Щастинську територіальну громаду в особі Щастинської міської військово - цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області. Ухвалою Новоайдарського районного суду Луганської області від 07.12.2021 року підготовче засідання було закрито та справу призначено до розгляду по суті у судовому засіданні. Прокурор Лободюк Д.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити позов в повному обсязі. Представник Державної екологічної інспекції у Луганській області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відстності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, надав до суду письмову заяву, в якій позов визнав в повному обсязі, просив розглянути справу за його відсутності, також просив під час ухвалення рішення суд врахувати його матеріальний стан, оскільки офіційного джерела доходу він не має, проживає разом з батьком, який є пенсіонером, додавши копії довідки про склад сім`ї та побутову характеристику. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. 16.03.2021 року старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища складено протокол про адміністративне правопорушення № 000220 за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення стосовно [PERSON] (а.с.19). Відповідно до копії постанови Новоайдарського районного суду Луганської області від 16.04.2021 року у справі №419/593/21, яка набрала законної сили 26.04.2021 року, [PERSON] визнано винуватим у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних доходів громадян, а саме 340 грн, човен гумовий конфісковано, стягнуто судовий збір (а.с.23-24). Відповідно до наданого розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних біоресурсів з застосуванням заборонених засобів лову на ставку-охолоджувачі № 2 ДТЕК Луганська ТЕС в м. Щастя, який здійснено на підставі протоколу № 000220 від 16.03.2021, описів до протоколу № 000220 від 16.03.2021 вилучених об`єктів вилову та знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, додатку № 1 до Постанови КМУ «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» № 1209 від 21.11.2011 року, розмір завданої [PERSON] шкоди становить 11356,00 (одинадцять тисяч триста п`ятдесят шість) гривень. Судом встановлено, що Державною екологічною інспекцією у Луганській області на адресу [PERSON] за вих. № 212-26-63 від 19.05.2021 року направлено претензію №56/04-11-21 про відкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних біоресурсів на суму 11356,00 грн, яка отримана ним 10.06.2021, однак до теперішнього часу відповідачем шкоду не відшкодовано. З копії довідки Щастинської ВЦА Щастинського району Луганської області від 02.11.2021 № 2354 встановлено, що [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] разом із батьком [PERSON] , [INFO] . Відповідно до копії побутової характеристики від 02.11.2021 видно, що [PERSON] проживає за вищевказаною адресою із батьком, не працює і не одружений. Згідно ст. ст.12,13,81ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 13Конституції України\~передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної і морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених дією\~Конституцією. Відповідно до вимог ст. 15\~Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно зі ст. 47\~Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Ці кошти направляються на охорону та відтворення об`єктів тваринного світу згідно зпостановою Кабінету Міністрів України №1147 від 17.09.1996. Таким чином, суд вважає, що право власності на природні ресурси, в тому числі водні біоресурси, від імені Українського народу здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування на території яких вони знаходяться. В силу ст. 56\~ЦПК України у\~визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону одних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству за затвердженими таксами і методиками. Відповідно до\~статті 10 Закону України«Про тваринний світ»\~громадяни відповідно до закону зобов`язані використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ»\~передбачено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених\~наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 р. (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 року за №269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих та інших матеріалів усіх видів і найменувань. Згідно п.2 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених\~наказом Державного комітету рибного господарства України №33 від 18 березня 1999 р., сітки відносяться до промислових знарядь лову. Згідно ч. ч. 1, 2ст. 1166\~ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно до висновку щодо застосування норм права викладеного в постанові Верховного Суду у справі № 753/72/81/15 від 23.01.2018 року відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимогстатті 1166\~ЦК України покладено\~на відповідача. Згідно ч.1 ст.63 Закону України «Про тваринний світ»\~порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Згідно ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ»\~відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог користування об`єктів тваринного світу. Відповідно ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно ст. 68 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Крім того, ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. 6 ст.82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Питання відшкодування майнової шкоди, яка була заподіяна внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів не вирішено під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Якщо питання про відшкодування винним майнової шкоди, завданої в результаті вчинення адміністративного правопорушення не вирішено, відповідно до частини 1 або частини 2\~статті 40 КУпАП, то згідно частини 3\~статті 40КУпАП\~питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Таким чином,\~судовим розглядом\~встановлено наявність\~усіх підстав\~для стягнення\~з відповідача\~коштів на\~відшкодування шкоди\~завданої навколишньому\~середовищу,\~а саме: наявність шкоди; протиправна поведінка відповідача, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача та вина. Проте, вирішуючи питання про розмір суми, яка підлягає стягненню з відповідача, суд зазначає наступне. Матеріалами справи підтверджується, що [PERSON] проживає разом з батьком [PERSON] , 1943 р.н., що підтверджується довідкою про склад сім`ї, виданою Щастинською ВЦА Луганської області № 2354 від 02.11.2021 року. Згідно заяви відповідача, в якій він просив врахувати ту обставину, що він не отримує дохід, а тому перебуває у скрутному матеріальному стані, це також підтверджується побутовою характеристикою, виданою відділом соціального захисту населення Щастинської міської ВЦА від 02.11.2021, згідно якої останній не працює. Відповідно до ч. 4\~ст. 1193 ЦК України\~суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням кримінального правопорушення. Таким чином, враховуючи, що шкода завдана адміністративним правопорушенням та з урахуванням майнового стану відповідача, суд доходить висновку про наявність підстав для зменшення розміру шкоди, завданої відповідачем внаслідок порушення природоохоронного законодавства з 11356 грн. до 10000 грн. На підставі ст.141 ЦПК України\~та\~Закону України «Про судовий збір»\~з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1997,60 гривень, сплачений при зверненні до суду з даним позовом.

Outcome: partial