Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-29 00:00:00

У жовтні 2020 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом, в якому просять ухвалити рішення, яким визначити позивачу додатковий строк для подання зави про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю 1 місяць. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що [INFO] померла його мати - [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина до складу якої входить квартира [ADDRESS] та квартира [ADDRESS] , які належали матері на праві власності. За життя [PERSON] склала два заповіти на його користь. Позивач звернувся до Другої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак отримав відмову у вчинені нотаріальних дій від 17.09.2020, у зв`язку з пропуском встановлено строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк звернення пропущено ним з поважних причин, а тому за захистом своїх прав звернувся до суду. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.10.2020 року вищевказана справа надійшла в провадження судді Сіромашенко Н.В. Ухвалою суду від 20.10.2020 відкрито провадження у справі. Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. 06.07.2021 до канцелярії суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідач просив розглянути справу у відсутність представника відповідач та ухвалити рішення відповідного до вимог чинного законодавства. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, просив розглянути справу у відсутність представника Другої Київської державної нотаріальної контори. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. За таких обставин, з урахуванням положень ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та третіх осіб, на підставі наявних в справі доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] у віці 77 років померла [PERSON] , про що складено відповідний актовий запис № 355, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів Заповітом від 21.10.1999 [PERSON] на випадок її смерті квартиру [ADDRESS] , заповіла [PERSON] . Також, заповітом від 12.08.2009 [PERSON] на випадок її смерті квартиру [ADDRESS] , заповіла [PERSON] . 17.09.2020 [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Другої київської державної нотаріальної контори з заявою та документами для оформлення спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Проте, постановою державного нотаріуса Другої київської державної нотаріальної контори від 17.09.2020 за № 6328/02-31 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на підставі пропущення строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини. Згідно із нормами глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Судом встановлено, що позивачем встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини після померлої був пропущено через проживання позивача з 07.06.2017 по 04.08.2020 у спільноті Згромадження Найсвятішого Ізбавителя Львівської провінції редемптористів при монастирях св.. Йосифа (м. Івано-Франківськ) та св.. Герарда (смт. Гніздичів Жидачівського району Львівської області), у пошуках Христа та молитві, ідучи за ним (лист від 22.09.2020, вих. ЛВ 20/381 (а.с. 18)). Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з позовної заяви позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому суд вважає, що позивач вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в 1 місяць.

Outcome: approved