Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-12 00:00:00

У жовтні 2020 року позивач звернувся до суду з позовом до Амур-Нижньодніпровської районної у м. Дніпрі ради, де треті особи - [PERSON] , приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кудрявцева Тетяна Миколаївна, про надання додаткового строку для прийняття спадщини. В ході розгляду справи позивач заявив клопотання про заміну неналежного відповідача Амур-Нижньодніпровської районної у м. Дніпрі ради на належного, а саме іншого спадкоємця - [PERSON] . Позов обґрунтовується тим, що [INFO] померла їх з відповідачем мати - [PERSON] , яка за своє життя склала заповіт на його ім`я. Проте, у нього було викрадено документи із машини, у зв`язку з чим він вимушений був звертатися до органів поліції та відновлювати свої документи, в тому числі і паспорт, а тому пропустив шестимісячний термін для вступу у спадщину. За таких обставин, позивач звернувся до суду та просив надати додатковий строк для подання заяви для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] (а.с.1-3). Ухвалою суду від 26 жовтня 2020 року відкрито провадження по справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, а також витребувано у приватного нотаріуса Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кудрявцевої Т.М. належним чином завірену копію спадкової справи після [PERSON] , померлої [INFO] (а.с.22). 13 січня 2021 року справу розглянуто по суті з ухваленням рішення. У судове засідання позивач не з`явився, надавши заяву щодо розгляду справи за його відсутності, позов просив задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] до суду не з`явилася, надавши заяву про розгляд справи за її відсутності та зазначивши про визнання позову в повному обсязі. Третя особа приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кудрявцева Т.М. до суду не з`явилася, надавши заяву щодо розгляду справи за її відсутності, просила вирішити справу згідно норм чинного законодавства. Відповідно до вимог ч.ч.3,4 ст.200 ЦПК Україна за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 17 грудня 2019 року виконавчим комітетом Любимівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, актовий запис №61 (а.с.14). За своє життя [PERSON] склала заповіт, яким заповіла [PERSON] належну їй частину квартири за адресою - [ADDRESS] (а.с.12). У серпні 2020 року позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кудрявцевої Т.М. з питання прийняття спадщини після померлої [INFO] матері [PERSON] . Постановою приватного нотаріуса Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кудрявцевою Т.М. відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом і роз`яснено позивачу, що йому необхідно звернутися до суду і визначити додатковий строк для прийняття спадщини (а.с.8). Статтею1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд України у своєму рішенні від 26 вересня 2012 року, прийнятому у справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права (ч.3 ст. 1272 ЦК України) у подібних правовідносинах, зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Даної правової позиції підтримується і Верховний суд (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №520/10377/17 від 17 червня 2020 року, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №766/16770/17 від 18 березня 2020 року, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 286/27/18 від 26 лютого 2020 року). Судом встановлено, що позивач пропустив строк на прийняття спадщини з поважних причин, оскільки поновлював документи, викрадені із його автомобіля, в тому числі і паспорту. Крім того, позивачем на підтвердження поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини також надано медичні документи щодо тяжкої хвороби батька його дружини [PERSON] , який потребував сторонньої допомоги. За встановлених обставин, суд вважає, що строк на прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Враховуючи результат розгляду справи, клопотання позивача залишити судові витрати за ним, суд вважає можливим залишити судові витрати на рахунку позивача.

Outcome: approved