Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-24 00:00:00

У квітні 2014 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], в якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог просив стягнути з відповідача на його користь грошові кошти в сумі 41699 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 3000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Позовні вимоги мотивовано тим, що відповідач є власником квартири № 1 на першому поверху будинку, над цією квартирою розташована квартира позивача. У зв'язку з проведенням ремонтних робіт з реконструкції квартири № 1, в квартирі позивача почали тріскатися стіни та просідати підлога. Позивач вважає, що роботи проводились незаконно, на підставі робочого проекту, який не відповідає будівельним нормам, без супроводу автора робочого проекту та із самовільним знесенням несучих перегородок, втручанням у цілісність стін та фундаменту. В результаті протиправних дій відповідача позивачу заподіяно шкоду, яку в добровільному порядку відповідач категорично відмовляється відшкодовувати, що змусило позивача звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог підтримали повністю та просили їх задовольнити з підстав, зазначених у позові. Представники відповідача позов не визнали, просили відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав їх недоведеності та необґрунтованості. Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. В судому засіданні встановлено, що позивач є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач є власником квартири № 1 в цьому ж будинку, яка розташована під квартирою позивача. Відповідно до матеріалів справи [PERSON] перед початком будівельних робіт звернулась до Інспекції з нагляду за станом житлового фонду Департаменту ЖКГ Херсонської міської ради. За її зверненням проведено технічне обстеження квартири, за результатом якого складено акт від 23.10.2013 року (а.с. 264-266, 39). Листом від 04.11.2013 року відповідача повідомлено про можливість реконструкції за умови виготовлення проектної документації, реєстрації декларації про початок будівельних робіт та інших умов. В подальшому [PERSON] отримано від архітектора [PERSON] передпроектну пропозицію (а.с. 44), укладено договір № 2/11-2д про здійснення технічного нагляду (а.с. 45), від того ж архітектора отримано робочий проект (а.с. 62) та зареєстровано декларацію про початок будівельних робіт (а.с. 40). Після початку будівельних робіт в квартирі №1 до Інспекції з нагляду за станом житлового фонду Департаменту ЖКГ Херсонської міської ради звернувся [PERSON] зі скаргою про деформацію стін, підлоги та стелі. За заявою позивача проведено технічне обстеження його квартири, за результатом якого складено акт від 19.02.2014 року (а.с. 8). Підчас обстеження виявлено деформацію стін, підлоги та стелі в квартирі позивача. Відповідачу рекомендовано припинити будівельні роботи та замовити технічне дослідження щодо подальшої реконструкції. Звітом про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж квартири [ADDRESS], який складено 25.02.2014 року експертом [PERSON] на замовлення відповідача, визначено, що технічний стан будівельних конструкцій незадовільний, та надано ряд рекомендацій щодо подальших будівельних робіт (а.с.49-61). Відповідно до матеріалів справи рекомендовані експертом дії були відповідачем виконані. 18.12.2014 року Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області було зареєстровано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації (а.с. 256-259). 05.01.2015 року відповідачем отримано свідоцтво про право власності на нерухоме майно щодо квартири № 1. 15.01.2015 року виготовлено новий технічний паспорт на вказану квартриру. Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням осіб в межах заявлених вимог. Згідно вимог ч. 1 ст. 60 та ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень. Положеннями ст. 212 ЦПК України визначено, що жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях (ч. 4 ст. 60 ЦПК України). Згідно вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, спричинена фізичній чи юридичній особі неправомірним рішенням, діями або бездіяльністю відшкодовується особою, яка її заподіяла при наявності її вини. Згідно з положеннями ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як роз'яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Аналіз наведених положень дає суду підстави вважати, що для покладення відповідальності на особу за заподіювання майнової чи немайнової шкоди необхідна сукупність чотирьох умов, а саме: наявність шкоди, протиправність дій, причинний зв'язок між протиправною поведінкою і шкодою та вина в заподіянні шкоди. Матеріали справи не містять доказів протиправних дій відповідача при проведенні реконструкції квартири. Натомість, за зверненням позивача Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил при здійсненні реконструкції квартири № 1, за результатами якої 17.04.2014 року складено акт про відсутність порушень з боку [PERSON] (а.с. 153). Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 24/14 від 09.09.2014 року, виконаної експертом [PERSON] (а.с.87-144), забудовником роботи виконуються у відповідності з діючими будівельними нормами і правилами, контроль за дотриманням здійснюється сертифікованими спеціалістами технічного та авторського нагляду. Причини пошкоджень в квартирі №7 комбіновані, вони виникли в результаті впливу взаємопов'язаних між собою факторів, а саме: зміна деформаційного стану будинку, вплив вібронавантажень під час проведення ремонтних робіт у суміжних з квартирою приміщеннях та конструкціях будинку, демонтаж печі попередніми власниками квартири №1, фізичний знос конструктивних елементів будинку, неналежне утримання та експлуатація мереж водовідведення, осідання ґрунтів основ, деформація фундаментів і стін внаслідок тріщин у вимощенні навколо будівлі та відсутність організованого відводу з покрівлі, дія природнокліматичних, технологічних факторів та життєдіяльності людини з плином часу, при обстеженні перекриття виявлені пошкодження дерев'яних конструкцій пожежею. Експерт визначила, що встановити, який чинник найбільше вплинув на пошкодження в квартирі позивача, неможливо. Суд вважає, що висновок судової будівельно-технічної № 24/14 від 09.09.2014 року підтверджується матеріалами справи та не суперечить іншим письмовим доказам. За клопотанням представника позивача у справі судом призначено комплексну будівельно-технічну експертизу, згідно висновків якої (№18 від 24.11.2014 року а.с. 153) експертами визначено, що робочий проект, проведення ремонтних та технічних робіт не відповідає вимогам ДБН та чинному законодавству, існує прямий причинно-наслідковий зв'язок між пошкодженнями, які наявні у квартирі №7 з проведенням реконструкції в квартирі №1 та визначено розмір збитків, який становить 41699 грн. Оцінюючи висновок комплексної будівельно-технічної експертизи суд вважає, що він носить характер припущень та не містить чіткої відповіді щодо наявності причинно-наслідкового зв'язку між діями відповідача по проведенню робіт з реконструкції квартири №1 та проявом дефектів в квартирі позивача. Визначена експертами сума на проведення відновлювального ремонту в розмірі 41699 грн. є загальною сумою, яка необхідна для проведення відновлювальних робіт в квартирі відповідача з ціллю усунення пошкоджень, які виникли з різних причин. Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що позивач належними та допустими доказами не довів суду протиправності дій відповідача при реконструкції квартири № 1, спричинення матеріальної шкоди саме діями відповідача, розмір заподіяної шкоди та наявності причинного зв'язку між протиправними діями та шкодою. Отже, у задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної шкоди в розмірі 41699 грн. та моральної шкоди в розмірі 3000 грн. слід відмовити у зв'язку з їх недоведеністю та необґрунтованістю.

Outcome: dismissed