Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-25 00:00:00

У жовтні 2020 року [PERSON] , від імені якого діє адвокат Малькевич Н.В., звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «АПК-Інвест» (далі - ПрАТ «АПК-Інвест»), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Держпраці у Донецькій області (далі - ГУ Держпраці), Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування в Донецькій області (далі - Управління Фонду), про зобов`язання провести розслідування нещасного випадку на виробництві. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що перебував у трудових відносинах з відповідачем з 05.01.2015р., працюючи водієм автотранспортних засобів вантажного автотранспорту транспортної служби, а з 01.12.2015р. - водієм автотранспортних засобів (твариновоз) у відділі транспортної служби. Наказом № 20 від 26.03.2019р. його було звільнено у зв`язку з виявленою невідповідністю виконуваній роботі за станом здоров`я за п.2 ст.40 КЗпП України. 4 грудня 2018 року, перебуваючи у трудових відносинах з відповідачем, з ним стався нещасний випадок при наступних обставинах. Працюючи в нічну зміну та виконуючи нарядна автомобілі «Камаз», він виїхав на дільницю відповідача, яка розташована в районі с. Малинівка Покровського району. Приблизно о 3 годині 15 хвилин він заїхав на дезінфекційний обробіток автомобіля, а в 3 годині 40 хвилин - на завантаження свиней, яке продовжувалося приблизно до 4 години 15 хвилин, після чого вирушив до м`ясокомбінату, дорога до якого тривала 40 хвилин. У зв`язку з поломкою електричної системи м`ясокомбінату розвантаження свиней було закінчено приблизно о 6 годині 30 хвилин. Після чого він знову направився по вказаному маршруту на свиноферму в районі с. Малинівка Покровського району. Але по трасі в районі кладовища «Степове», яке розташоване між містами Покровськ та Мирноград Донецької області, йому стало зле, в нього почала німіти ліва нога, рука та ліва частина обличчя. Він зупинив автомобіль і зі свого мобільного телефону відправив диспетчеру смс-повідомлення з проханням викликати швидку. О 7 годині 35 хвилин на місце його зупинки прибула карета швидкої допомоги, а потім й заступник директора - головний механік [PERSON] з юристом. Карета швидкої допомоги доставила його до Мирноградської лікарні з діагнозом: транзіторна ішемічна атака. Але [PERSON] та юрист відповідача, скориставшись його безпорадним станом, забрали його з лікарні та відвезли додому, надавши лікарям пояснення про перевезення його до лікарні м. Покровська за адресою проживання. Після того як його дружина зібрали його речі, вони всі разом поїхали до сімейного лікаря [PERSON] , яка, оглянувши його, терміново викликала швидку, яка доставила його до неврологічного відділення КНП «Покровська лікарня інтенсивного лікування», де йому діагностували: наслідки перенесеного ОНМК, інфаркт головного мозку в басейні правої СМА з помірними лівостороннім геміпарезом як наслідок ІХС з ГХ. Вважаючи, що раптове погіршення стану його здоров`я пов`язано з впливом на нього шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, 21 березня 2020 року він направив на адресу відповідача заяву, в якій просив провести розслідування нещасного випадку. Зважаючи на ігнорування відповідача провести розслідування та скласти відповідні акти, він звернувся до Головного управління Держпраці у Донецькій області, яка, розглянувши його заяву, надала відповідачу припис за формою Н-9 № 05.2-11/7/1 від 18 лютого 2019 року, запропонувавши відповідачу провести розслідування нещасного випадку, визнати чи не визнати нещасний випадок таким, що пов`язаний з виробництвом, скласти акт за формою Н-5 (у разі визнання його таким, що пов`язаний з виробництвом), затвердити акт за формою Н-1, встановити причини нещасного випадку, осіб, дії або бездіяльність яких призвели до нещасного випадку, розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам. Не погоджуючись зі складеним приписом, відповідач звернувся до Донецького окружного адміністративного суду. За результатами розгляду позову відповідача до ГУ Держпраці у Донецькій області про визнання протиправним та скасування припису постановою Донецького окружного адміністративного суду від 24.07.2019р. (справа № 200/4813/19), яка залишена без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 09.10.2019р., у задоволенні позовних вимог відповідача було відмовлено. Ухвалюючи рішення, суд дійшов висновку, що раптове погіршення стану здоров`я працівника під час виконання трудових обов`язків підлягає розслідуванню згідно з вимогами Порядку № 1232, оскільки це обмежена в часі подія, внаслідок якої заподіяно шкоду здоров`ю, та яка призвела до втрати працездатності на один робочий день і більше. Після набрання судовим рішенням законної сили відповідач так і не провів розслідування нещасного випадку, який стався з ним 04.12.2018., що змусило його звернутися до суду з даним позовом. На підставі наведеного позивач просив зобов`язати відповідача провести розслідування нещасного випадку, що стався з ним 4 грудня 2018 року при виконанні трудових відносин та скласти відповідні акти розслідування нещасного випадку відповідної форми згідно з вимогами Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджених постановами КМУ № 1232 від 30.11.2011р. та № 337 від 17.04.2019р., який набрав чинності з 01.07.2019р. (а.с.1-4). У встановлений судом строк відповідач подав відзив, в якому вважав заявлені позові вимоги безпідставними, необґрунтованими та такими, що суперечать фактичним обставинам справи з огляду на наступне. Згідно з Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ № 1232 від 30.11.2011р., в редакції, чинній на момент настання події, підставами для початку розслідування події роботодавцем є: 1) отримання електронного повідомлення від лікувально-профілактичного закладу з посиланням потерпілого на нещасний випадок на виробництві згідно п.9 Порядку; 2) звернення потерпілого або уповноваженої ним особи із заявою до Роботодавця про розслідування випадку із ним згідно з п.23 Порядку. Жодного з вищевказаних документів ПрАТ «АПК-Інвест» не отримувало. Так, посилання позивача в позові на повідомлення, нібито надіслане відповідачу листом 21 березня 2020 року, не підтверджено жодними належними та допустимим доказами, що свідчить про надуманість обставин справи та відповідно позовних вимог. Крім того, до позову в якості додатку було долучено копію рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, датоване 21.03.2019р., де адресатом вказано ПРАТ АПК ИНВЕСТ. Зауважили суду, що по-перше: поштова адреса, вказана в повідомленні, не є адресою місцезнаходження відповідача (і не була нею 21.03.2019р.); по-друге: адресат вказаний некоректно. Так, відповідно до відкритих даних, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, скорочене найменування відповідача - ПрАТ «АПК-ІНВЕСТ».З огляду на зазначене, відповідачем фактично не могло бути отримано листа, на який посилається позивач. Позивачем жодним доказом не підтверджено змісту вкладення до листа, який він нібито надіслав на адресу Товариства, з огляду на що безпідставними та необґрунтованими є відповідні доводи. Таким чином, на думку відповідача, позивачем не було надано належних, достатніх та достовірних доказів для підтвердження обставин, які наводяться ним у позові. Так як нещасного випадку не було, як не було й повідомлення від [PERSON] або лікувально-профілактичного закладу з посиланням на нещасний випадок на виробництві щодо нього, відповідач вважав, що підстави для здійснення розслідування випадку погіршення здоров`я [PERSON] у Товаристві відсутні. Як вбачається з копії листка тимчасової непрацездатності [PERSON] (в період з 04.12.2018р. до 07.01.2019р.) вбачається, що причиною непрацездатності працівника є діагноз - ішемічний інфаркт, інсульт, який стався внаслідок загального захворювання, а відповідно до копії довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією [PERSON] визнано інвалідом П групи, причиною якої є загальне захворювання. Посилання позивача на нібито супроводження його до лікарні/додому юристом відповідача, є таким, що не відповідає фактичним обставинам справи - жоден юрист не здійснював супровід позивача. [PERSON] безпосередньо не звертався до ГУ Держпраці у Донецькій області, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами. За відомостями відповідача 6 грудня 2018 р. до Головного управління Держпраці у Донецькій області звернулась [PERSON] без надання документів, які б підтверджували її повноваження на представництво [PERSON] , з огляду на що, відповідач направив листа-відповідь ГУ Держпраці у Донецькій області, в якому повідомив, про неможливість проведення розслідування події, яка трапилась з [PERSON] через відсутність на те правових підстав. Доводи [PERSON] є суперечливими: так, він посилається у позові на те, що припис був виданий 18 лютого 2019 року, а повідомлення відповідачу було надіслано лише 21.03.2020р. На підставі наведеного відповідач просив в позові відмовити у повному обсязі (а.с.66-69). У встановлений судом строк третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Головне управління Держпраці у Донецькій області надало письмові пояснення щодо позову, в яких зазначило, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. На адресу Управління Держпраці надійшло звернення [PERSON] від 04.12.2019р (вх. № Д-551 від 06.12.2018) та пояснювальна записка [PERSON] від 15.02.2019р. № 213/05.2-14/19 щодо проведення розслідування нещасного випадку, який стався 4 грудня 2018 року о 7 годині 10 хвилин з водієм ПрАТ «АПК-ІНВЕСТ» [PERSON] . На підставі звернення [PERSON] . Управлінням Держпраці заправлено запит відповідачу від 17.12.2018 № 05.2-14-1/891-18 щодо надання пояснень стосовно нещасного випадку. На запит отримано відповідь від 28.12.2018 № 1165-2, в якій відповідач посилається на відсутність електронного повідомлення від лікувально-профілактичного закладу та звернення потерпілого. Управлінням Держпраці направлено запит головному лікарю станції швидкої медичної допомоги м. Мирноград ВСП КЛПУ «Обласного центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» [PERSON] щодо надання копії картки виклику швидкої допомоги від 29.01.2019 № 05.2-14-1/63-19, у відповідь отримано копію карти виїзду швидкої медичної допомоги № 1660 від 04.12.2018р. Перевіривши вищевказані матеріали посадовою особою Управління Держпраці на підставі п.35 Порядку № 1232 видано обов`язковий до виконання припис за формою Н-9 від 18.02.2019 № 05.2-11-7/1. Не погоджуючись зі складеним приписом, відповідач звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування припису за формою Н-9 від 18.02.2020 № 05.2-11-7/1. Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 24.07.2019р. у справі № 200/4813/19-а за позовом відповідача у задоволенні позову відмовлено. Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 9 жовтня 2019 року по справі № 200/4813/19-а апеляційну скаргу залишено без задоволення. Постанова Першого апеляційного адміністративного суду набрала законної сили з дня її підписання. Управління держпраці як орган державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства з охорони праці у своїй діяльності керується виключно принципами пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних умов праці, попередження нещасних випадків та професійних захворювань. На підставі наведеного Управління Держпраці просило врахувати його позицію при розгляді справи (а.с.39-43). Ухвалою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 23 листопада 2020 року клопотання Приватного акціонерного товариства «АПК-Інвест» про зупинення провадження у справі відхилено (а.с.57-58). В судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримала позовні вимоги, просила позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON] позов не визнала з підстав, зазначених у відзиві. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування в Донецькій області, [PERSON] пояснила, що виданий Головним управлінням Держпраці у Донецькій області припис № 05.2-11-7/1 від 18.02.2019р. є законним, таким, що підлягає обов`язковому виконанню відповідачем. У зв`язку з тим, що вказаний припис відповідачем не виконується, - у позивача виникло право на звернення до суду з позовом про зобов`язання виконати раніше виданий припис, а не зобов`язання відповідача скласти акт про нещасний випадок на виробництві, що стався з позивачем. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Головне управління Держпраці у Донецькій області надало клопотання про розгляд справи за відсутності його представника (а.с.87). Заслухавши учасників справи, дослідивши письмові докази і оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлені такі фактичні обставини та відповідна суть спірних правовідносин. [PERSON] працював в ПрАТ «АПК-Інвест» в якості водія автотранспортних засобів у відділі вантажного автотранспорту транспортної служби, водія автотранспортних засобів (твариновоз) у відділі вантажного автотранспорту транспортної служби з 05.01.2015р. по 26.03.2019р. (а.с.5-6). Згідно копії довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серія 12 ААБ № 881770, з 01.04.2020р. позивача повторно визнано інвалідом другої групи безстроково за загальним захворюванням (а.с.11, 76). 14 березня 2019 року [PERSON] звернувся до відповідача із заявою про проведення розслідування нещасного випадку, що стався з ним під час виконання трудових обов`язків приблизно о 7 годині в районі кладовища «Степове» с. Малинівка Покровського району Донецької області, відповідно до п.23 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 30.11.2011р. № 1232, яке відповідач отримав 23 березня 2019 року (а.с.12-13). Дружина позивача [PERSON] звернулась до ГУ Держпраці із заявою від 6 грудня 2018 року за вх. № Д-551, в якій повідомила про те, що її чоловік [PERSON] 4 грудня 2018 року в процесі виконання своїх посадових обов`язків під час першого рейсу приблизно о 7 годині 10 хвилин відчув себе зле, в нього почала німіти ліва нога, рука та ліва частина обличчя. [PERSON] повідомив диспетчера ПрАТ «АПК-Інвест» (Олену) з проханням викликати йому швидку медичну допомогу. Прибувши на місце, лікарі швидкої медичної допомоги надали [PERSON] першу допомогу і порадили звернутися до сімейного лікаря. Після цього [PERSON] разом із дружиною, заступником директора ПрАТ «АПК-Інвест» та дівчиною-юристом направились до сімейного лікаря, яка в свою чергу, оглянувши [PERSON] , терміново викликала швидку допомогу. [PERSON] був доставлений до неврологічного відділення Покровської центральної районної лікарні з діагнозом «інсульт» (а.с.44, 71,72). ГУ Держпраці було направлено лист відповідачу від 17 грудня 2018 року № 05.2-141/891-18, в якому зазначено, що 6 грудня 2018 року надійшло звернення [PERSON] про погіршення стану здоров`я 4 грудня 2018 року на ПрАТ «АПК-Інвест» з потерпілим [PERSON] . В той же час з ПрАТ «АПК-Інвест» до ГУ Держпраця не надійшло жодних повідомлень про цей випадок для організації розслідування згідно з Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, профзахворювань та аварій на виробництві (постанова КМУ від 30.11.2011р. № 1232). Посили з цього приводу надати їм письмові роз`яснення. В якості додатка надали звернення [PERSON] (а.с.46, 70). Відповідачем була надана відповідь від 28.12.2018р. № 1165-2, в якому зазначено, що для початку розслідування події роботодавцем є отримання екстреного повідомлення від лікувально-профілактичного закладу з посиланням потерпілого на нещасний випадок на виробництві, або звернення потерпілого або уповноваженої ним особи із заявою до роботодавця про розслідування випадку із ним. Жодного з вищенаведених документів позивач не отримував. У листі також зазначено, що долучене до листа звернення [PERSON] не може бути правомірною підставою для початку розслідування події роботодавцем через те, що [PERSON] в порушення положень законодавства не надала документів, які б підтверджували її статус як представника, тобто особи, уповноваженої [PERSON] на представлення її інтересів (а.с.46зв, 74). Відповідачем прийнято припис форми № 05.2-11-7/1 від 18 лютого 2019 року, яким запропоновано провести повторне розслідування нещасного випадку, визнати чи не визнати нещасний випадок таким, що пов`язаний з виробництвом, скласти акт за формою Н-5 (у азі визнання його таким, що пов`язаний з виробництвом), звтвердити (переглянути) акт формою Н-1, встановити причини нещасного випадку, осіб, дії або бездіяльність яких призвели до нещасного випадку, розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам, усунути порушення в оформленні актів, привести їх у відповідність з вимогами зазначеного Порядку (у разі уточнення діагнозу, встановлення нових обставин або отримання уточнення висновків чи свідчень щодо обставин нещасного випадку (необхідне підкреслити). В приписі зазначено, що його було прийнято на підставі статей 22 і 39 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992р. № 2694-ХП, а також у зв`язку зі зверненням [PERSON] від 04.12.2018р., та пояснювальної записки [PERSON] , зареєстрованою за № 213/05.2-14/19 від 15.02.2019р. щодо проведення розслідування зазначеного нещасного випадку (а.с.16-17, 47-48). 19 лютого 2019 року за вих. № 05.2/16-06/Д-551/1 ГУ Держпраці проінформовано [PERSON] про видання вищевказаного припису генеральному директору ПрАТ «АПК-Інвест», роз`яснено, що надалі відповідно до вимог п.14 Порядку голова комісії зобов`язаний письмово поінформувати потерпілого або уповноважену ним особу, яка представляє його інтереси, про його або її права і з початку роботи комісії запросити до співпраці; відповідно до вимог п.19 Порядку примірник затверджених актів встановленої форми надсилається роботодавцем потерпілому або уповноваженій ним особі, яка представляє його інтереси. Рекомендовано у разі незгоди з висновками комісії з розслідування нещасного випадку звернутися до суду (а.с.14). Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 24 липня 2019 року, ухваленому по справі № 200/4813/19-а за позовом ПрАТ «АПК-Інвест» до ГУ Держпраці про визнання протиправним та скасування припису, яке постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 9 жовтня 2019 року залишено без змін, у задоволенні позовних вимог відмовлено. Відповідно до ст.43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці. Стаття 153 КЗпП України визначає, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов покладається на власника або уповноважений ним орган. Згідно ст.1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть. Відповідно до ч.2 ст.36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому КМУ, відповідно до Закону України «Про охорону праці». У відповідності до ст.22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. Статтею 58 Конституції України визначено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Постановою Кабінетом Міністрів України від 30.11.2011р. № 1232 затверджений Порядок проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, який визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах (далі - Порядок № 1232). Згідно з п.7 Порядку № 1232 розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема, від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків. Отже, раптове погіршення стану здоров`я працівника під час виконання трудових обов`язків підлягає розслідуванню згідно з вимогами Порядку № 1232, оскільки це є обмежена в часі подія, внаслідок якої зафіксовано шкоду здоров`ю, та яка призвела до втрати працездатності на один робочий день і більше. У відповідності до п.п.18 п.15 Порядку № 1232 розслідування обставин, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є: раптове погіршення стану здоров`я потерпілого або його смерті під час виконання трудових (посадових) обов`язків внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або якщо потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку. Медичний висновок щодо встановлення зв`язку погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього небезпечних, шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу видається лікувально-профілактичним закладом за місцем лікування або обстеження потерпілого у формі рішення лікарсько-експертної комісії на запит роботодавця та/або голови комісії. У такому запиті та доданих до нього матеріалах повинні міститися необхідні відомості про обставини нещасного випадку, результати дослідження умов праці і виробничого середовища, зокрема, кількісні і якісні характеристики небезпечних, шкідливих виробничих факторів т/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, які передували настанню нещасного випадку. Відповідно до п.п.3 п.16 Порядку № 1232 обставинами, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов`язані з виробництвом, є: погіршення стану здоров`я внаслідок отруєння алкоголем, наркотичними засобами, токсичними чи отруйними речовинами, а також їх дії (асфіксія, інсульт, зупинка серця тощо), що підтверджено відповідним медичним висновком, якщо це не пов`язано із застосуванням таких речовин у виробничому процесі чи порушенням вимог щодо їх зберігання і транспортування, або якщо потерпілий, який перебував у стані алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння, до настання нещасного випадку був відсторонений від роботи відповідно до вимог правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства або колективного договору. Таким чином, вказані норми Порядку № 1232, які містять критерії кваліфікації нещасних випадків за результатами розслідування (спеціального розслідування), додатково підтверджують факт, що випадки раптового погіршення стану здоров`я працівника підпадають під загальне визначення терміну «нещасний випадок на виробництві» і підлягають розслідуванню в порядку, встановленому чинним законодавством. Згідно п.п.2 п.10 Порядку № 1232 роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок (крім випадків, передбачених пунктом 37 цього Порядку), зобов`язаний протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування. Пунктом 8 Порядку № 1232 встановлено, що про кожний нещасний випадок потерпілий або працівник, який його виявив, чи інша особа - свідок нещасного випадку повинні негайно повідомити керівника робіт, який безпосередньо здійснює контроль за станом охорони праці на робочому місці (далі - безпосередній керівник робіт), чи іншу уповноважену особу підприємства і вжити заходів до надання необхідної допомоги потерпілому. У разі настання нещасного випадку безпосередній керівник робіт зобов`язаний: терміново організувати надання першої невідкладної допомоги потерпілому, забезпечити у разі потреби його доставку до лікувально-профілактичного закладу; негайно повідомити роботодавця про те, що сталося; зберегти до прибуття комісії з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку на робочому місці та машини, механізми, обладнання, устаткування (далі - устаткування) у такому стані, в якому вони були на момент настання нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших працівників і не призведе до більш тяжких наслідків та порушення виробничих процесів), а також вжити заходів до недопущення подібних нещасних випадків. Пунктом 34 Порядку № 1232 встановлено, що посадова особа органу Держпраці в разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт за формою Н-5 або Н-1, чи незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, із змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку чи приховування факту настання нещасного випадку має право видавати обов`язкові для виконання роботодавцем або органом виконавчої дирекції Фонду (у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою-підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно) приписи за формою Н-9 згідно з додатком 10 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, складання акта за формою Н-5 або Н-1. З аналізу положень п.34 Порядку № 1232 слідує, що посадова особа органу Держпраці у випадках, зазначених у цьому пункті, наділена правом видавати обов`язкові для виконання роботодавцем або робочим органом виконавчої дирекції Фонду приписи щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акту за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, складання акта за формою Н-5 або Н-1. Пункт 35 Порядку № 1232 передбачає, що роботодавець зобов`язаний у п`ятиденний строк після одержання припису за формою Н-9 видати наказ про вжиття зазначених у приписі заходів, а також притягти до відповідальності працівників, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці. Про виконання заходів роботодавець письмово повідомляє орган Держпраці в установлений ним строк. Відповідно до п.117 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019р. № 337, за результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства. Статтею 129-1 Конституції України передбачено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. У відповідності до ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судове рішення, яким закінчується розгляд справи в суді, ухвалюється іменем України (ч.1). Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними та юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом (ч.2). Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд у межах повноважень, наданих йому законом (ч.3). Невиконання судових рішень має наслідком юридичну відповідальність, установленому законом (ч.4). Стаття 18 ЦПК України також містить в собі принцип обов`язковості судових рішень, відповідно до якого судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, - і за її межами. Невиконання судового рішення підставою для відповідальності, встановленої законом. Згідно ст.273 ЦПК України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано (ч.1). У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.2). Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 липня 2019 року, яким у задоволенні позовних вимог ПрАТ «АПК-Інвест» до Головного управління Держпраці у Донецькій області про визнання протиправним та скасування припису від 18 лютого 2019 року № 05.2-11-7/1, відмовлено, за результатами його апеляційного перегляду постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 9 жовтня 2019 року залишено без змін, ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 18 листопада 2019 року у задоволенні клопотання ПрАТ «АПК-Інвест» про зупинення виконання оскаржуваних судових рівень відмовлено (а.с.33-35 ), отже набрало законної сили 9 жовтня 2019 року і підлягає обов`язковому виконанню на всій території України всіма органами державної влади і органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями, посадовими чи службовими особами та громадянами, в тому числі й відповідачем. На підставі наведеного, суд приходить до висновку про те, що припис Головного управління Держпраці у Донецькій області № 05.2-11-7/1 від 18 лютого 2019 року, виданий генеральному директору ПрАТ «АПК-Інвест», обов`язковий до виконання відповідачем, а тому позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача провести розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем 4 грудня 2018 року приблизно о 7 годині 00 хвилин в районі кладовища «Степове» с. Малинівка Покровського району Донецької області, та скласти акти відповідної форми відповідно до Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 р. № 1232, та Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337, є законними та обґрунтованими, і такими, що підлягають задоволенню судом. Що стосується позовних вимог в частині зобов`язання відповідача провести розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем при виконанні трудових обов`язків, то в цій частині позов задоволенню не підлягає, оскільки це є компетенцією комісії з розслідування нещасного випадку на виробництві. Підстави для проведення розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем, були предметом судового розгляду справи про законність видачі Головним управлінням Держпраці у Донецькій області припису № 05.2-11-7/1 від 18 лютого 2019 року генеральному директору ПрАТ «АПК-Інвест», цим обставинам давався аналіз судами Донецького окружного адміністративного суду та Першого апеляційного адміністративного суду у справі № 200/4813/19-а, а тому доводи відповідача в цій частині не беруться судом до уваги. Посилання представника відповідача на те, що під час проведення позапланової перевірки Головним управлінням Держпраці у Донецькій області дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки не було виявлено порушень в частині не проведення відповідачем розслідування за приписом № 05.2-11-7/1 від 18 лютого 2019 року, за думкою суду не заслуговують на увагу, оскільки згідно п.1 Розділу Ш «Додаткова інформація» акту перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) ГУ Держпраці від 6 березня 2020 року № 05.2-1/6 лише встановлено, що дія припису за формою Н-9 від 18.02.2019 № 05.2-11-7/1 щодо проведення розслідування нещасного випадку, який стався 04.12.2018 о 7 год. 00 хв. з водієм ПрАТ «АПК-Інвест» [PERSON] , припинена на підставі відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою, яка надійшла до Верховного Суду від ПрАТ «АПК-Інвест» (справа № 200/4813/19-а, адміністративне провадження № К/9901/30852/19). Відповідно до ст.ст.43, 129-1 Конституції України, ст.153 КЗпП України, ст.ст.1, 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», ст.22 Закону України «Про охорону праці», ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», пунктів 7, 8, 10, 15, 16, 34, 35 Порядку проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 30.11.2011р. № 1232,

Outcome: partial