Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-09 00:00:00

У жовтні 2019 року [PERSON] (далі - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Картель буд» (далі - відповідач), у якому просив суд розірвати Договір купівлі продажу майнових прав № 187/2/ШК від 25.10.2018 року, укладений між позивачем та відповідачем, стягнути з відповідача на користь позивача сплачені кошти 575 625,00 грн. та 50 000,00 грн. моральної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач 25 жовтня 2018 року уклав з відповідачем договір купівлі продажу майнових прав № 187/2/ШК. Відповідно до зазначеного договору позивач мав намір придбати квартиру за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 63,5, поверх 15, секція 2. При укладенні вказаного договору представники відповідача запевнили позивача, що об`єкт інвестування - житловий будинок будується з дотриманням усіх будівельних норм та правил, буде зданий в експлуатацію в запланований строк - 1 квартал 2019 р. Однак позивачу в подальшому стало відомо, що будівництво житлового будинку за адресою: [ADDRESS] (1,2 секції) проводиться з чисельними порушеннями державних будівельних норм а правил, без дозволу на виконання будівельних робіт, декларацію про початок будівництва було скасовано, в єдиному реєстрі документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів відомості щодо прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта по [ADDRESS] - відсутні. А від так вважає, що було порушено його права, як споживача, в частині продажу майнових прав на об`єкт будівництва неналежної якості. Ситуація, що виникла, також створила фінансові труднощі. Моральна шкода оцінена у сумі 50 000,00 грн. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити, не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву не подав. У відповідності до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до вимог суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2019 року було відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено судове засідання. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25 лютого 2020 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити, виходячи з наступного. Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що 25 жовтня 2018 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Картель буд» (продавцем) та [PERSON] (покупцем) був укладений Договір № 187/2/ШК купівлі продажу майнових прав (далі - Договір) (а.с. 06-12). Згідно п. 2.1. даного Договору, продавець продає, а покупець купую майнові права на об`єкт нерухомості у порядку та на умовах передбачених даним Договором. Відповідно до п. 2.2. вказаного Договору, об`єктом нерухомості, майнові права на який передаються за даним Договором, є об`єкт нерухомості, розташований в об`єкті капітального будівництва за будівельною адресою: [ADDRESS] , загальною площею 63,5, поверх 15, секція 2. Згідно п. 2.4. даного Договору, запланований термін будівництва та введення об`єкта капітального будівництва в експлуатацію - 1 квартал 2019 р. Відповідно до п. 4.2. даного Договору вартість майнових прав на об`єкт нерухомості складає 952 500 грн. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем на виконання умов договору року було сплачено на рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю «Картель буд» грошові кошти в розмірі 575 625,00 грн., що підтверджується відповідними квитанціями (а.с. 13-18). Згідно з п.1 ч.2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. В силу ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначені умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Частиною 1 ст. 638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Згідно з ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Як визначено ч. 1 ст. 905 ЦК України, строк договору про надання послуг встановлюється за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено законом або іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до ст. ст. 525, 526, 546 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання. Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Як було встановлено, позивач належним чином виконав свої зобов`язання, передбачені умовами Договору. Проте, відповідач не виконав роботи за Договором, що свідчить про істотне порушення його умов. Згідно відповіді департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві № 10/26-829/10 від 24.09.2019 р. вбачається, що будівництво житлового будинку за адресою: [ADDRESS] (1,2 секції) проводиться з чисельними порушеннями державних будівельних норм та правил, без дозволу на виконання будівельних робіт, декларацію про початок будівництва було скасовано, в єдиному реєстрі документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів відомості щодо прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта по [ADDRESS] - відсутні Таким чином, позивач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Оскільки позивач здійснив оплату за Договором у сумі 575 625,00 грн., вказані грошові кошти слід стягнути з відповідача на корить позивача. Щодо вимоги позивача про стягнення моральної шкоди, варто зазначити, що згідно ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав . Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. У відповідності до п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України N 4 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної(немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості (п. 9 вказаної Постанови). У даному випадку позивачем не надано доказів завдання йому моральної шкоди та не обґрунтовано її розмір, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, що унеможливлює задоволення позову у цій частині. Таким чином, розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог на підставі наявних у справі матеріалів, суд дійшов до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог. У відповідності до положень ст. 141 ЦПК України, слід стягнути з відповідача на користь держави 7 293,05 грн. судового збору, що включає в себе 768,40 грн. за задоволену вимогу немайнового характеру та 6 524,65 грн. за вимоги майнового характеру. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial