Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-30 00:00:00

У жовтні 2020 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що він зареєстрований та проживає у квартирі [ADDRESS] , є власником цієї квартири на підставі свідоцтва про право власності від 22 березня 2005 року. 08 серпня 2020 року відбулось залиття вказаної квартири з розташованої вище квартири [NUMBER] , в якій проживає та власником якої є відповідачка [PERSON] . Так як обслуговуюча будинок організація відсутня, то акт про залиття складено не було, але, з метою фіксації факту затоплення, акт про дослідження фактів затоплення його /позивача/ квартири було складено депутатом Пісківської селищної ОТГ за № 9/2020 від 08 серпня 2020 року, згідно з яким причиною залиття квартири [NUMBER] стала аварія у системі водопостачання внутрішньої розводки у квартирі [NUMBER] . Згідно довідки від 10 серпня 2020 року [PERSON] , яка проживає у квартирі [ADDRESS] , є споживачем водопостачання та водовідведення ЖКП «Пісківське», однак будинок є кооперативним і не знаходиться на технічному обслуговуванні внутрішньобудинкових систем водопостачання та водовідведення. Згідно звіту про оцінку майна від 07 вересня 2020 року, виконаного ПП «Аверті» на замовлення позивача, сума збитку, завданого позивачу в результаті пошкодження водою належного йому майна - квартири [NUMBER] у вищевказаному будинку, складає 31994 грн., вартість робіт з оцінки склала 3000 грн. Оскільки внаслідок залиття квартира позивача потребує термінового ремонту, так як в ній наявні сморід та цвіль, постраждали два приміщення № 1 та №8: у приміщенні №1 зазнали пошкоджень стеля, стіни, шпалери відклеїлись по стиках, наявні тріщини, відшарування фарби, брудні плями, стеля постраждала рівномірно по всій поверхні, шпалери на стінах постраждали на площі приблизно 50 %, на кухні також пошкоджені стеля та стіни, вбудовані кухонні меблі, які було змонтовано у червні 2020 року, спричинені пошкодження класифікуються як неусувні, тобто шпалери потребують заміни, стеля-перефарбування, кухонні меблі-часткової заміни; також залиття квартири призвело до короткого замикання в системі електропостачання кухні, в результаті чого в квартирі частково відсутнє електропостачання, відповідачка, з вини якої сталося залиття, у добровільному порядку завдані нею збитки не відшкодовує, то просив стягнути з відповідачки на свою користь на відшкодування майнової шкоди 34994 грн. Крім того, так як внаслідок залиття квартири він /позивач/ зазнав моральних та фізичних страждань, які позначили негативні зміни в його житті та виразились у щоденних думках та спогадах про наслідки психотравмувальної події, негативних переживаннях, насторозі, зниженні та нестійкому настрої, порушенні сну, емоційній напрузі, дратівливості, також наслідки події потягли за собою нераціональне витрачання життєвого часу через необхідність вирішувати питання, пов`язані з наслідками залиття квартири, то просив стягнути з відповідачки на свою користь на відшкодування моральної шкоди 10000 грн. В судовому засіданні представник позивача - Собкович В.В. позов підтримав та викладене підтвердив. Відповідачка в судовому засіданні зазначила, що позов визнає частково, але в якій частині точно не вказала, вважала, що позивач має право на відшкодування йому як матеріальної, так і моральної шкоди, але оцінити їх розмір не може. Також пояснила, що у неї не було прямого умислу та вини у затопленні квартири позивача, фактично це було не затоплення, а підтікання води з труби її квартири; вина її /позивачки/ полягає у тому, що вона не прослідкувала, що труба підтікає; вона бачила, що труба потребує ремонту, але влітку їй було не до заміни сантехніки, так як їй зробили операцію, вона перебувала у тяжкому стані, було складене матеріальне становище. Після залиття квартири позивача, вона з чоловіком намагалися у позасудовому порядку вирішити питання відшкодування шкоди, шляхом найму людини, яка б зробила ремонт у квартирі позивача, але дружина останнього вигнала їх з квартири. Зараз вона /позивачка/ працює, чоловік - в АТО, мають двох дітей, і готова за власні кошти купити будівельні матеріали та оплатити вартість ремонтних робіт у квартирі позивача, але не у заявленому останнім розмірі, оскільки пошкодження у квартирі позивача є незначними. Вислухавши пояснення представника позивача, відповідачки, дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] /а.с.12-13/. Відповідачка [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] /а.с. 18/. Як зазначив представник позивача в судовому засіданні та що підтверджується копією акту, складеного за участю депутата Пісківської селищної ОТГ Київської області, від 08 серпня 2020 року, і відповідачка визнала дані обставини, 08 серпня 2020 року відбулося залиття квартири позивача з квартири [NUMBER] , яка знаходиться на поверх вище та належить відповідачці. Затоплення сталося з причини пошкодження (протікання) труби на кухні в квартирі відповідачки. В результаті затоплення у квартирі позивача були зіпсовані вбудовані меблі кухонного гарнітуру, вбудована підсвітка кухні, стеля та стіни на кухні, стеля та стіни в коридорі (стіни поцвіли і з`явився грибок) /а.с.16/. Згідно з довідкою ЖКП «Пісківське» від 10 серпня 2020 року, [PERSON] , проживаюча за адресою: [ADDRESS] , є споживачем водопостачання і водовідведення ЖКП «Пісківське»; будинок є кооперативним і не знаходиться на технічному обслуговуванні внутрішньо-будинкових систем водопостачання та водовідведення /а.с. 17/. Згідно звіту про оцінку майна, складеного 07 вересня 2020 року ПП «Аверті» на замовлення позивача, і відповідачка жодних заперечень щодо цього звіту суду не надала, іншої експертної оцінки не замовляла та не проводила, сумарна вартість збитку, нанесеного [PERSON] в результаті залиття квартири [NUMBER] за вищевказаною адресою, складає 31994 грн. /а.с.22-56/. За послуги з оцінки вартості збитків позивач сплатив на користь ПП «Аверті» 3000 грн. /а.с. 19-21/. 11 вересня 2020 року представником позивача - адвокатом Собковичем В.В. було направлено на адресу відповідачки претензію про відшкодування у позасудовому порядку шкоди, завданої внаслідок залиття зазначеної квартири позивача у загальному розмірі 34994 грн., але до цього часу відповідачка завдану позивачу шкоду не відшкодувала, жодних доказів протилежного суду не надала /а.с. 57-58/. Відповідно до ч.1, п. 8,9 ч.2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до ч.1, п.1 ч.2, ч.3 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є , зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ч.4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Згідно із ст. 319, 322 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Статтею 151 Житлового кодексу України визначено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Таким чином саме на власника покладено обов`язок утримувати своє майно, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт та відшкодовувати збитки пов`язані із його правом власності. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що полягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що збитки позивачу були завдані внаслідок неналежного утримання квартири [ADDRESS] її власником, тобто відповідачкою [PERSON] . Посилання відповідачки на те, що її вина у пошкодженні квартири позивача відсутня, оскільки на час залиття вона не проживала у належній їй квартирі, так як перебувала на лікуванні, не спростовують її вини з приводу залиття квартири позивача та не узгоджуються з нормами чинного законодавства. Тому, враховуючи вищевикладене, оскільки залиття квартири позивача відбулося внаслідок неналежного утримання відповідачкою належної їй квартири, а саме через незабезпечення своєчасного ремонту труби на кухні її квартири, про аварійний стан якої відповідачка знала, залиттям квартири позивачу спричинені збитки, розмір яких, згідно з висновком експерта становить 31994 грн., у позасудовому порядку відповідачка завдані позивачу збитки не відшкодувала, жодних доказів іншого розміру завданих позивачу збитків суду не надала, то суд вважає за необхідне, задовольняючи позовні вимоги в цій частині, стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] на відшкодування майнової шкоди 31 994 грн., та на відшкодування вартості робіт з оцінки завданих збитків - 3000 грн. З приводу відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне. Так, позивач оцінює моральну шкоду, спричинену йому залиттям квартири у розмірі 10000 грн., мотивуючи тим, що такі неправомірні дії відповідачки призвели до моральних та фізичних страждань, які позначили негативні зміни у його житті та виразились у щоденних думках та спогадах про наслідки психотравмувальної події, страху можливого повторення подій, негативних переживаннях та спогадах, потребі в уникненні аналогічних обставин, насторозі, тривозі, емоційних та тілесних реакціях при згадуванні; важкості виконання повсякденних обов`язків, зниженому та нестійкому настрої, порушенні сну, неприємних сновидіннях, емоційній напрузі, дратівливості. Наслідки події також потягли за собою нераціональне витрачання життєвого часу через необхідність вирішувати питання, пов`язані з усуненням наслідків залиття. Приміщення квартири мають сліди від затоплення, які створюють дискомфорт та порушують спокій сім`ї позивача, він /позивач/ та його родина не мають можливості проживати у вказаній квартирі, мусять проживати на дачі, але водночас утримувати квартиру, що створює додаткові складності у житті та змінює звичайний життєвий уклад. Статтею 23 Цивільного кодексу України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до статті 1167 Цивільного кодексу України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Як роз`яснено у пункті 3 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року №4, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. При цьому у відповідності до абзацу 2 пункту 5 вказаної Постанови, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При вирішенні питання про стягнення моральної шкоди, суд враховує ту обставину, що залиття квартири позивача стало наслідком неналежного утримання відповідачкою її квартири, до того ж в судовому засіданні остання не заперечувала щодо того, що залиттям квартири позивачу спричинена моральна шкода і він має право на її відшкодування. Таким чином, суд вважає, що оскільки внаслідок пошкодження з вини відповідачки належної позивачу квартири останній не міг тривалий час користуватися цим майном, що негативно позначилося на організації його /позивача/ життя, то, враховуючи понесений позивачем обсяг душевних та психічних страждань, суд вважає за можливе, задовольняючи позов і в цій частині, стягнути з відповідачки на користь позивача на відшкодування моральної шкоди 10000 грн., що, на думку суду, є співмірним понесеним ним /позивачем/ стражданням. Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідачки необхідно стягнути на користь позивача на відшкодування витрат по сплаті судового бору 840 грн.

Outcome: approved