Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-16 00:00:00

У квітні 2016 року позивач [PERSON] звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з даним позовом, мотивуючи його тим, що 09.02.2012 року помер дідусь позивача [PERSON]; 07.04.2015 року помер дядя позивача [PERSON]; 16.07.2015 року померла бабуся позивача [PERSON]. 17.02.2016 року позивачка звернулась до Києво- Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченим 28.07.2012 року Києво- Святошинською районною державною нотаріальною конторою Київської області за реєстровим номером № 1-1837. На підставі заяви позивачки було зведено спадкову справу № 74/2016 до майна померлої 16.07.2015 року [PERSON]. 17.02.2016 року постановою державного нотаріуса Києво- Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки позивачка право на спадщину фактично прийняла,але юридично не оформила своїх спадкових прав. Також позивач наголошує, що строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причини. Тому позивач просила надати їй додатковий строк, у три місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої 16.07.2015 року [PERSON] В судове засідання позивач не з»явилась, її представник звернувся до суду із клопотанням про слухання справи за її відсутності, позовні вимоги підримав, просив суд їх задовольнити. Відповідач в судове засідання свого представника не направила, звернулась до суду із клопотання про слухання справи за відсутності її представника. Третя особа в судове засідання не з»явилась,звернулась до суду із клопотанням про слухання справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовлнити. Суд, перевіривши матеріали справи та зібрані в ній докази, приходить до висновку що позовні вимоги підлягають до задоволення виходячи з наступного. Як вставлено в судовому засіданні, 09 лютого 2012 року номер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серія 1-ОК № 235637 виданого Виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво- Святошинського району Київської області від 10.02.2012 р., актовий запис - № 55. 24.07.2012 року Києво-Святошинською районною державною нотаріальною конторою Київської області на підставі заяви № 819 про прийняття спадщини, яка надійшла від імені дружини спадкодавця - [PERSON] - була заведена спадкова справа № 357/2012 до майна померлого 09 лютого 2012 року [PERSON]. 28.07.2012 року до Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області від імені дочки [PERSON] - [PERSON] - надійшла заява № 850 про відмову від прийнятгя спадщини, що залишилася після померлого 09 лютого 2012 року [PERSON], на користь дружини спадкодавця - [PERSON]. 07.04.2015 року помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серія 1-ОК № 332141 виданого Виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво- Святошинського району Київської області від 08.04.2015 р., актовий запис - № 230. Спадкова справа до майна померлого 07.04.2015 року [PERSON] не заводилася. Єдиною спадкоємицею після смерті [PERSON] була його мати - [PERSON], котра спадщину після смерті [PERSON] прийняла шляхом проживання та реєстрації разом з ним за однією адресою на час відкриття спадщини. 16 липня 2015 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серія 1-БК № 342774 виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві від 16.07.2015 р., актовий запис - № 952. На випадок своєї смерті спадкодавиця залишила заповіт, посвідчений 28.07.2012 року Києво-Святошинською районною державною нотаріальною конторою Київської області за реєстровим номером 1-1837, за умовами якого все своє майно вона заповіла [PERSON]. 17.02.2016року на підставі заяви № 194 про видачу свідоцтв про право на спадщину за заповітом, посвідченим 28.07.2012 року Києво-Святошинською районною державною нотаріальною конторою Київської області за реєстровим номером 1-1837, яка надійшла від імені [PERSON], Києво-Святошинською районною державною нотаріальною конторою Київської області була заведена спадкова справа № 74/2016 до майна померлої 16 липня 2015 року [PERSON]. В своїй заяві позивачка просила видати їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченим 28.07.2012 року Києво-Святошинською районною державною нотаріальною конторою Київської області за реєстровим номером 1-1837, на житловий будинок № 36 з відповідними господарськими будівлями і спорудами, розташований по вулиці Радянській в місті Боярці Київської області та на земельну ділянку площею 0,0708 га. розташовану за адресою: Київська область, місто Боярка, вулиця Радянська, 36 та надану для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, належні померлому 09 лютого 2012 року [PERSON], спадкоємцями якого за законом були: на 2/3 частки - його дружина - [PERSON], котра спадщину після смерті чоловіка фактично-прийняла, але юридично не оформила своїх спадкових прав, з урахуванням 1/3 частки спадщини, від якої відмовилася на її користь дочка [PERSON] - [PERSON], та на 1/3 частку його син - [PERSON], котрий спадщину після смерті батька фактично прийняв, але юридично не оформив своїх спадкових прав і помер 07 квітня 2015 року, спадкоємицею якого за законом була його мати - [PERSON], котра спадщину після смерті сина фактично прийняла, але юридично не оформила своїх спадкових прав 17.02.2016 року постановою державного нотаріуса Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки позивачка право на спадщину фактично прийняла,але юридично не оформила своїх спадкових прав. Стаття 1272 ЦК України передбачає що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 постанови ПВС України «Про судову практику у справах про спадкування»від 30.05.2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 ст. 1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. [PERSON] Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вбачається що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. З наведеного вище, суд приходить до висновку що є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій по прийняттю спадщини. Враховуючи вище викладене, суд вважає, що позивач пропустила строк визначений в ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини, з поважних причин та йому достатньо трьох місяців з дня набрання рішення суду чинності для того, щоб подати заяву про прийняття спадщини після померлої [PERSON]. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст.1 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення вимог позову.

Outcome: approved