Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-24 00:00:00

У жовтні 2020 року [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] на свою користь матеріальну шкоду у розмірі 15997 грн., моральну шкоду 5000 грн., суму вартості послуг з проведення оцінки майнового збитку 1000 грн. та судові витрати. Посилався на ті підстави, що є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . 06.08.2020 року приблизно о 23 годині квартиру позивача було затоплено водою. Зокрема, в результаті значного стікання води зверху по стінам, було пошкоджено лічильник через, що відбулося відключення електрики через замикання. З метою виявлення причин виникнення затоплення квартири було викликано голову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Яценко-6». За результатами огляду квартири позивача та спілкування з особами, які знаходились у квартирі вище, комісією ОСББ «Яценко-6» складено акт обстеження, яким встановлено, що в квартирі [ADDRESS] будинку с 25.07.2020 року та по час огляду здійснюється ремонт системи водопостачання та каналізації в ванній кімнаті (санвузол), та виключно з вини та халатності власниці квартири відбувається підтоплення квартири [ADDRESS] , вода стікає по стелях та потрапляє на електролічильник. Внаслідок чого відбувається замикання та автоматично відключається електроенергія. Останнє підтоплення відбулося 06.08.2020 року о 23 годині. Вирішити питання усунення протікання системи водопостачання та каналізації та відшкодування шкоди в досудовому порядку виявилося неможливим. Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири позивач 14.08.2020 року звернувся до Запорізької товарної біржі «Гілея», сума вартості послуг з проведення оцінки майнового збитку склала 1000 грн. Відповідно до звіту з оцінки майна (майнового збитку) внаслідок затоплення, визначено, що ринковий майновий матеріальний збиток, нанесений об`єкту дослідження квартирі позивача, виходячи з мети оцінки і сфери застосування звіту про оцінку станом на 06.08.2020 року становить 9997 грн. в тому числі ПДВ (20 %) 1666,17 грн. Заподіяння моральної шкоди обґрунтовував тим, що з боку відповідачів залиття його квартири має систематичний характер, у зв`язку з чим йому завдано моральної шкоди, що виражається в емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження його квартири та електролічильника, страху ймовірного займання проводки і пожежі. Усунення наслідків залиття вимагає додаткових зусиль пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Розмір заподіяної моральної шкоди він оцінює в сумі 5000 грн. Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 03.11.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи. Ухвалою суду від 01.03.2020 року закрито підготовче провадження у справі. Від відповідачів надійшов відзив на позовну заяву, про невизнання позовних вимог з посиланням на те, що наданий позивачем акт обстеження від 07.08.2020 року не може бути доказом по справі, оскільки складений і підписаний особами, які не мають на це право та не відповідає вимогам Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 року № 76. Також вказують, що звіт про оцінку майна не може бути прийнятий до уваги, оскільки дослідження актуальних цін оцінювачем не проводилось. Вважають, що відсутні підстави для відшкодування позивачу моральної шкоди. В судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити. Представник відповідачів в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з підстав викладених у відзиві на позов. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши та проаналізувавши надані письмові докази, суд встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві власності позивачу [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 23.04.2002 року (а.с. 13). Квартира [ADDRESS] належить на праві власності відповідачам [PERSON] , [PERSON] , вказані обставини не оспорювались представником відповідачів та підтверджені останнім під час судового розгляду. Житлові квартири за адресою: [ADDRESS] та за адресою: [ADDRESS] розташовані одна над одною, квартира відповідачів розташована поверхом вище, обладнані водонесучими інженерними системами водопостачання (гарячого та холодного) та водовідведення (каналізації). 07.08.2020 року було складено акт обстеження квартири [ADDRESS] , який підписано головою правління ОСББ «Яценко-6», двома мешканцями будинку та позивачем. Відповідно до змісту вказаного акту обстеження комісією ОСББ «Яценко-6» встановлено, що в квартирі [ADDRESS] будинку с 25.07.2020 року та по час огляду здійснюється ремонт системи водопостачання та каналізації в ванній кімнаті (санвузол), та виключно з вини та халатності власниці квартири відбувається підтоплення квартири [ADDRESS] , вода стікає по стелях та потрапляє на електролічильник. Внаслідок чого відбувається замикання та автоматично відключається електроенергія. Останнє підтоплення відбулося 06.08.2020 року о 23 годині (а.с. 14). Відповідно до договору № 14/08-2020 на надання послуг з оцінки майнового матеріального збитку від 14.08.2020 року, який був нанесений об`єкту дослідження квартири за адресою: [ADDRESS] , позивач звернувся до Запорізької товарної біржі «Гілея» для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири позивача, сума вартості послуг з проведення оцінки майнового збитку склала 1000 грн., про що свідчить акт виконання послуг з оцінки майна від 01.09.2020 року (а.с. 15-16). Відповідно до звіту з оцінки майна (майнового збитку) складеного Запорізькою товарною біржею «Гілея» розмір майнового збитку в результаті затоплення водою 06.08.2020 року нанесений об`єкту дослідження квартири за адресою: [ADDRESS] , станом на дату залиття 06.08.2020 року становить 9997 грн., в тому числі ПДВ 1666,17 грн. (а.с. 17-58). Відповідно до ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Згідно з ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Статтею 319 ЦК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ч.1 ст.10 ЖК України громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Статтею 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені цивільним законодавством. Відповідно до Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 24 січня 2006 року №45, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (частина перша та друга статті 23 ЦК України). Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Статтею 1192 ЦК України визначені способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Наданий позивачем акт комісії засвідчують факт певної події, наведені в них дані відповідачем спростовані не були. Відповідно до вказаного акту обстеження встановлено, що причиною залиття квартири [ADDRESS] є потрапляння рідини з вище розташованої поверхом квартири де відбуваються ремонтні роботи каналізації та водовідведення в ванній кімнаті (санвузлу). Таким чином вбачається, що залиття квартири позивача відбувалося з вище розташованого простору внаслідок проведення ремонтних робіт. Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з положеннями частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Відповідно до частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до частини першої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З викладених норм права вбачається, що кожна сторонами сама обирає стратегію захисту своїх прав, а суд розглядає справи тільки в межах заявлених сторонами вимог та наданих ними доказів. На виконання вимог частини 5 статті 12 ЦПК України суд сприяв учасникам судового процесу в реалізації прав, передбачених цим кодексом. Проте у справі клопотань про проведення судової інженерно-технічної та з оцінки майнового збитку сторонами не заявлялося. Позивачем на підтвердження факту залиття належної йому квартири з вини відповідачів та розміру завданої шкоди були надані письмові докази, а саме: акт обстеження від 07.08.2020 року, Звіт про оцінку розміру матеріального збитку, завданого квартирі позивача внаслідок залиття. Згідно з ч.1 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. При цьому, відповідачі не були позбавлені можливості звернутися до експертної установи для проведення експертизи щодо встановлення причини залиття та надати висновок до суду. Отже, відповідачами не спростовано презумпцію їх вини у заподіянні шкоди майну позивача та не надано доказів того, що шкода була спричинена саме не з їх вини. При цьому, невиконання обов`язку власниками щодо утримання майна, що йому належить, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власниками збитків. Доводи відповідачів про те, що їх вина у заподіянні шкоди відсутня, відхиляються судом як недоведені. Відповідачі не спростували належними та допустимими доказами свою вину у завданні шкоди позивачу внаслідок залиття його квартири. З огляду на доведеність тієї обставини, що саме з квартири відповідачів відбувалось підтоплення квартири позивача, про що свідчить акт обстеження від 07.08.2020 року, складений головою правління ОСББ «Яценко-6», за участі мешканців цього будинку, які підписали вказаний акт (а.с. 14), суд дійшов висновку про можливість прийняття цього доказу, який не спростовано відповідачами іншими належними та допустимими доказами. Перевіряючи доводи сторін щодо розміру заподіяної матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири позивача, суд вважає, що розмір такої шкоди в сумі 9997 грн. підлягає зменшенню на суму ПДВ - 1666,17 грн., оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем витрат на проведення ремонтних робіт. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову, стягнення з відповідачів в солідарному порядку на користь позивача 8330 грн. 83 коп. на відшкодування заподіяної майнової шкоди та 1000 грн. за проведення експертного дослідження. З урахуванням обставин справи, вимушеності змін в звичному ритмі життя позивача, необхідністю докладати значних зусиль, часу та грошових коштів для відновлення попереднього становища, суд вважає справедливим розмір відшкодування моральної шкоди в сумі 2000 грн. Відповідно до положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір в сумі 840 грн. 80 коп. за подання позовної заяви підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача. Стягненню виходячи з кількості відповідачів з кожного окремо відповідача підлягають судові витрати (840,80 : 2= 420,40) в розмірі 420 грн. 40 коп.

Outcome: partial