overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-19 00:00:00

У жовтні 2019 року заявник звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. В обґрунтування заяви посилається на те, що на підставі договору дарування від 30.08.1994, зареєстрованого державним нотаріусом Четвертої дніпропетровської державної нотаріальної контори Стрілковською З.Д., вона прийняла у дар Ѕ частину жилого будинку, що знаходиться у [ADDRESS] . Утім, при проведенні державної реєстрації виявилося, що у договорі дарування не вірно зазначено прізвище заявника та вулиця, а саме: було вказано « [PERSON] » та [ADDRESS] «Мінусінська», тоді як правильним є « [PERSON] » та [ADDRESS] «Мінусинська». За таких обставин, заявник звернувся до суду та просив встановити факт належності їй правовстановлюючого документу Договору дарування від 30.08.1994, оскільки даний факт має юридичне значення у зв`язку з яким надасть можливість для реалізації своїх прав власності. В судове засідання заявник не з`явився, представником заявника надано заяву з проханням слухати справу за її відсутності, на задоволені заяви наполягала. Представник заінтересованої особи - Четверта дніпровська державна нотаріальна контора, в судове засідання не з`явився. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що 30.08.1994 укладено договір дарування, яким передано у дар [PERSON] Ѕ частину жилого будинку [ADDRESS] , і який посвідчено державним нотаріусом Четвертої дніпропетровської державної нотаріальної контори Стрілковською З.Д. При оформлені зазначеного договору невірно було зазначено прізвище заявника та адреса знаходження жилого будинку, а саме: « [PERSON] » та [ADDRESS] , тоді як правильним є « [PERSON] » та [ADDRESS] «Мінусинська». Факт встановлення належності правовстановлюючого документу має для заявника юридичне значення, оскільки надає йому можливість реалізувати своє право власності. За змістом п.6 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по-батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігається з прізвищем, ім`ям, по-батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Відповідно до ч.2 ст.315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Таким чином, враховуючи принцип верховенства права, вимоги заявника підлягають задоволенню. Вирішуючи відповідно до вимог ст.141 ЦПК України питання розподілу судових витрат, судові витрати слід віднести на рахунок заявника.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-17 00:00:00

У жовтні 2019 року Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулось в Дарницький районний суд м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за фактично отримані житлово-комунальні послуги. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач належним чином виконав перед відповідачем, який проживає у квартирі [ADDRESS] , своє зобов`язання щодо надання послуг з постачання централізованого опалення та постачання гарячої води, проте відповідач, будучи споживачем вказаних послуг неналежним чином здійснює їх оплату. У зв`язку із чим позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просив стягнути з відповідача заборгованість в сумі 41 423,67 грн., яка складається із заборгованості за сожиті послуги централізованого опалення у розмірі 32 516,76 грн., постачання гарячої води у розмірі 6 843,50 грн., інфляційної складової боргу - 1 240,98 грн. та 3% річних - 822,43 грн. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 13.01.2020 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. В судове засідання представник позивача не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позов просив задовольнити, не заперечуючи проти постановлення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся згідно чинного законодавства належним чином - судовою повісткою за місцем проживання, відзив на позов до суду не подав. Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України за згодою представника позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-16 00:00:00

У жовтні 2019 року Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за фактично отримані житлово-комунальні послуги. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач належним чином виконав перед відповідачем, який проживає у квартирі [ADDRESS] , своє зобов`язання щодо надання послуг з постачання централізованого опалення та постачання гарячої води, проте відповідач, будучи споживачем вказаних послуг неналежним чином здійснює їх оплату. У зв`язку із чим позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просив стягнути з відповідача заборгованість в сумі 37 744,69 грн. та судовий збір у сумі 1921,00 грн. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21.10.2019 року відкрито провадження у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. У судове засідання представник позивача не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позов просив задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явивився, про час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку. Від представника відповідача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із участю відповідача та його представника у судовому засіданні з розгляду іншої справи. Разом з тим, оскільки до клопотання не надано належних доказів щодо поважної причини неявки відповідача та його представника у судове засідання, суд ухвалив відмовити у задоволенні вказаного клопотання та продовжити розгляд справи у відсутності відповідача та його представника. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані у справі докази,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-17 00:00:00

У жовтні 2019 року комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» (надалі за текстом - позивач 1) та комунальне підприємство «Вітряні гори Подільського району міста Києва» (надалі за текстом - позивач 2, разом - співпозивачі) звернулися до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (надалі за текстом - співвідповідачі), про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги. Свої вимоги співпозивачі обґрунтовують тим, що співвідповідачі є споживачами житлово-комунальних послуг з утримання будинків та прибудинкової території, які надавали позивач 1 в період з 01.04.2015 року по 30.06.2018 року, та позивач 2 в період з 01.09.2010 року по 30.06.2018 року. Відповідачі не виконують належним чином свої зобов`язання в частині своєчасної оплати за поставлені житлово-комунальні послуги, внаслідок чого утворилась заборгованість в розмірі 75 853,63 гривні: в розмірі 67 797,79 грн перед позивачем 2 та в розмірі 8 055,84 грн перед позивачем 1. Вказану заборгованість співпозивачі просять стягнути зі співвідповідачів в судовому порядку. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 01.11.2018 року відкрито провадження по справі, призначено судове засідання, встановлено строк для подання відзиву. На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу від 18.10.2019 року цивільну справу було передано для розгляду судді Подільського районного суду м. Києва Гребенюку В.В. Представником співпозивачів було подано заяву про залучення двох додаткових відповідачів - [PERSON] та [PERSON] , які також є споживачами житлово-комунальних послуг з утримання будинків та прибудинкової території і не сплачують за них. В подальшому, представник співпозивачів подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Співвідповідачі на призначені судові засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення судових повісток, явку представника не забезпечили, про причини неявки суд не повідомили, відзив на позов не подали. Співвідповідачі правом на участь в судових засіданнях не скористалися, за таких обставин,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-06 00:00:00

У жовтні 2019 року КП «Новоград-Волинськтеплокомуненерго» звернулось до суду із зазначеним позовом, у якому просить стягнути з [PERSON] заборгованості за централізоване опалення квартири [ADDRESS] за період 11.10.2017 року до 10.04.2019 року включно в сумі 10657,27 грн. В обґрунтування позовних вимог підприємство зазначає, що [PERSON] зареєстрована, проживає та є власником 1/2 частини квартири [ADDRESS] . В порушення вимог нормативно-правових актів відповідач у період з 11.10.2017 року по 10.04.2019 року включно своєчасно не оплатила надані послуги з централізованого опалення квартири [ADDRESS] , у результаті чого утворилась заборгованість в сумі 10657,27 грн. Відповідач на усні та письмові повідомлення не реагує, борг не сплачує. Представник позивач у судове засідання не прибула, подала письмову заяву, у якій зазначила, що заявлені вимоги підтримує в повному обсязі і просить позов задовольнити, розглядати справу у її відсутність, проти ухвалення заочного рішення заперечень не має. Відповідач в судове засідання не прибула повторно, про час і місце судового розгляду була повідомлена вчасно та належним чином, однак про причини неявки суду не повідомила, відзив на позов та клопотань про розгляд справи за її відсутності, чи про відкладення розгляду справи не подавала. Третя особа в судове засідання не прибула, про день та час судового розгляду повідомлена належним чином. За таких обставин,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-09 00:00:00

У жовтні 2019 року МТСБУ звернулось до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди в порядку регресу. Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказував на те, що 11.04.2018 року з вини відповідача [PERSON] сталась дорожньо-транспортна пригода, внаслідок якої було пошкоджено автомобіль «Renault» д.н.з. [NUMBER] , який належить [PERSON] . Розмір збитків завданих автомобілю «Renault», згідно Звіту № 12/05/18 про оцінку вартості відновлювального ремонту, складеного 18.05.2018 року, вартість відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля становить 4393,69 грн. Відповідно до платіжного доручення № 992589 від 20.08.2018 року МТСБУ виплатило [PERSON] страхове відшкодування за ремонт автомобіля «Renault» у сумі 4393,69 грн., оскільки на дату скоєння ДТП, відповідач [PERSON] не мав чинного договору обов`язкового страхування цивільної-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. З огляду на викладене, МТСБУ просить суд стягнути з відповідача шкоду у порядку регресу у сумі 4393,69 грн., витрати понесені на проведення дослідження КТЗ та збір документів у сумі 600,00 грн. та витрати по сплаті судового збору в сумі 1921,00 грн. Ухвалою судді від15.11.2019 року було відкрито провадження у вказаній справі з проведенням розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, у відповідності до ст. 274 ЦПК України. У відповідності до ч.8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час, дату і місце його проведення повідомлений належним чином. Однак, звертаючись до суду з позовом, представником позивача одночасно подано клопотання про проведення розгляду справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти проведення заочного розгляду та постановлення у справі заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило. Враховуючи викладене та вимоги ст.ст. 279, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, у відсутності не з`явившихся учасників судового процесу та за наявними у справі матеріалами, з ухваленням по справі заочного рішення. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані у справі докази,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-09 00:00:00

У жовтні 2019 року МТСБУ звернулось до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди в порядку регресу. Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказував на те, що 28.04.2017 року з вини відповідача [PERSON] сталась дорожньо-транспортна пригода, внаслідок якої було пошкоджено автомобіль «Chevrolet» д.н.з. [NUMBER] , який належить [PERSON] . Розмір збитків завданих автомобілю «Chevrolet», згідно Звіту № 1185/17 про визначення вартості матеріального збитку, складеного 07.06.2017 року, вартість відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля становить 7281,02 грн. Відповідно до платіжного доручення № 1262314 від 01.12.2017 року МТСБУ виплатило [PERSON] страхове відшкодування за ремонт автомобіля «Chevrolet» у сумі 7011,02 грн., оскільки на дату скоєння ДТП, відповідач [PERSON] не мав чинного договору обов`язкового страхування цивільної-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. З огляду на викладене, МТСБУ просить суд стягнути з відповідача шкоду у порядку регресу у сумі 7011,02 грн., витрати понесені на проведення дослідження КТЗ та збір документів у сумі 670,00 грн. та витрати по сплаті судового збору в сумі 1921,00 грн. Ухвалою судді від15.11.2019 року було відкрито провадження у вказаній справі з проведенням розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, у відповідності до ст. 274 ЦПК України. У відповідності до ч.8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час, дату і місце його проведення повідомлений належним чином. Однак, звертаючись до суду з позовом, представником позивача одночасно подано клопотання про проведення розгляду справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти проведення заочного розгляду та постановлення у справі заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило. Враховуючи викладене та вимоги ст.ст. 279, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, у відсутності не з`явившихся учасників судового процесу та за наявними у справі матеріалами, з ухваленням по справі заочного рішення. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані у справі докази,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-09 00:00:00

У жовтні 2019 року на адресу Бориспільського міськрайонного суду Київської області за підсудністю надійшла вищевказана цивільна справа. У позовній заяві позивач просить суд розірвати шлюб укладений між сторонами у справі, який зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київській області 21 червня 1988 року. На думку позивача подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим, тому просить суд розірвати шлюб. Ухвалою судді від 27.08.2019 року вказана цивільна справа направлена за підсудністю до Бориспільського міськрайонного суду Київської області. Ухвалою судді від 28.10.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального провадження та призначено підготовче судове засідання у справі. Ухвалою суду від 29.01.2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. У судове засідання позивачка не з`явилася. Від неї надійшла заява у якій вона просила суд розглянути дану позовну заяву без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився. Причини неявки суду не повідомляв. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Дослідивши письмові матеріали справи суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що 06 червня 2014 року між [PERSON] та [PERSON] відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київській області, про що зроблений актовий запис №205, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . Після одруження прізвище у подружжя [PERSON] (а.с.6). Відповідно до ч.1 ст.110 та ч.2 ст.112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд задовольняє його і постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що позивач не бажає жити однією сім`єю та відновлювати відносини. Викладене свідчить про те, що подальше існування шлюбу порушуватиме права та інтереси позивача. Ці обставини є самостійною та достатньою підставою для розірвання шлюбу. Докази, які б спростовували обґрунтованість цього висновку, в матеріалах справи відсутні. Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-08 00:00:00

У жовтні 2019 року надійшла до суду позовна заява [PERSON] до [PERSON] про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням. Позивач вказує, що проживає у кв. [ADDRESS] згідно ордеру на житлове приміщення від 05.10.1991. Ордер видано [PERSON] на сім`ю в складі: [PERSON], [PERSON] , [PERSON]. Заочним рішенням Дарницького районного суду від 14.05.2009 [PERSON] визнано таким, що втратив право користування кв. [ADDRESS] . Син позивача, відповідач по справі надав нотаріальну заяву про зняття з реєстрації, оскільки виїхав проживати за межі України. Приймаючи до уваги зміст заявлених вимог, позивач просить позов задовольнити. Позивач в судове засідання не з`явився. Відповідач надав до суду заяву про визнання позову. Після поданих заяв сторін про обставини справи, судом було з`ясовано, що відповідач визнає позов у повному обсязі. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-03 00:00:00

У жовтні 2019 року надійшла до суду позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позивач вказує, що спільне з відповідачем життя не склалося, відсутнє взаєморозуміння. Просить шлюб розірвати. Позивач в судовому засіданні позов підтримала. Відповідач позов визнав. Після поданих заяв сторін про обставини справи, судом було з`ясовано, що відповідач визнає позов у повному обсязі. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-16 00:00:00

У жовтні 2019 року надійшла до суду позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позивач вказує, що спільне з відповідачем життя не склалося, відсутнє взаєморозуміння. Просить шлюб розірвати. Позивач в судовому засіданні позов підтримала. Відповідач позов визнав. Після поданих заяв сторін про обставини справи, судом було з`ясовано, що відповідач визнає позов у повному обсязі. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Outcome: approved