Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-30 00:00:00

У жовтні 2016 року АК «Харківобленерго» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення суми нарахувань за актом. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS]. 07 вересня 2016 року при перевірці електроустановки у квартирі, в якій проживає відповідач було встановлено факт безоблікового використання електричної енергії, підключення виконано відкритим шляхом до приладу обліку № 1102115, що є порушенням п. 37, 42, 48 Правил і завдає шкоди інтересам позивача, про що було складено відповідний акт № 208202 від 07 вересня 2016 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення. Нарахування за даним актом проведено відповідно до Правил користування електричною енергією для населення та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої Постановою НКРЕУ від 14 жовтня 2010 року № 1338, відповідачу зроблені нарахування по акту за період з 06 червня 2016 року по 07 серпня 2016 року у розмірі 10 185 грн. 40 коп., проте до цього часу зазначена сума не сплачена. За таких обставин, позивач вимушений звернутись до суду за захистом своїх прав та законних інтересів. В судове засідання представник позивача Хомяк Р.В., який діє на підставі довіреності не з'явився, про дату, місце і час розгляду справи був належним чином повідомлений, надав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача, вказавши про підтримання позовних вимог в повному обсязі, просив задовольнити на підставах, викладених в позовній заяві, не заперечуючи проти ухвалення заочного рішення по справі. В судове засідання відповідач [PERSON] не з'явився, про дату, місце і час розгляду справи був належним чином повідомлений, причини своєї неявки суду не повідомив, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не надходило, тому враховуючи, що позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення, суд відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України вважає необхідним розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних у матеріалах справи доказів з ухваленням заочного рішення. Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об'єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне. Як встановлено у судовому засіданні та підтверджено матеріалами справи, відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії на підставі особового рахунку № 1102115, що постачає АК «Харківобленерго». Відповідно до п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р № 1357 енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушенням, допущеними споживачем під час користування електричною енергією, тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мереж без його згоди у випадках, передбачених п. 34, 35 цих Правил. Згідно п. 41 вказаних Правил, споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових приладів. Як вбачається з матеріалів справи, 07 вересня 2016 року представниками АК «Харківобленерго» було проведено обстеження та перевірку електроустановок та приладів обліку електроенергії за місцем проживання відповідача та було встановлено факт безоблікового використання електричної енергії, підключення виконано відкритим шляхом до приладу обліку № 1102115, що є порушенням п. 37, 42, 48 Правил. Згідно п. 48 вищевказаних Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку та таке інше. Таким чином, діючими Правилами користування електричною енергією для населення передбачена відповідальність споживача за порушення ПКЕН при виявленні такого факту, при цьому протиправність дій споживача не встановлюється, достатньо встановлення самого факту порушення. Відповідно до п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електроенергії, складається акт, який підписується представником та споживачем. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. На підставі акту енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акту про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року. Відповідно до акту № № 208202 від 07 вересня 2016 року вбачається, що представниками АК «Харківобленерго» було виявлене порушення відповідачем «Правил користування електричною енергією для населення», а саме факт безоблікового використання електричної енергії, підключення виконано відкритим шляхом. Даний акт був підписаний трьома представниками енергопостачальника та абонентом [PERSON] (арк. справи 6-9). Згідно розрахунку збитків за вищевказаним актом розмір компенсації збитків, спричинених енергопостачальнику складає 10 185 грн. 40 коп., дану суму визначено на підставі оформленого акту та згідно Методики визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14 жовтня 2010 року № 1338 (арк. справи 10-12). Так, згідно висновків комісії РЕМ, викладених у протоколі засідання комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕ побутових споживачів № 99 від 17 жовтня 2016 року, акт № 208202 від 07 серпня 2016 року по особовому рахунку 110211, визнаний таким, що складений відповідно до вимог пп. 5 п. 3.1 «Методики розрахунку обсягу електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами - фізичною особою ПКЕЕН затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14 жовтня 2010 року № 1338 та відповідачу здійснено нарахування суми недооблікованої електроенергії у за період з 06 червня 2016 року по 07 вересня 2016 року у розмірі 10 185 грн. 40 коп. Аналізуючи надані по справі докази, у їх сукупності, суд приходить до висновку, що відповідачем було допущено порушення Правил користування електричною енергією для населення, виявлене порушення зафіксовано в акті, складеному відповідно до вимог п. 53 ПКЕНН, нарахування за цим актом були проведені АК «Харківобленерго» відповідно до вимог п. 3.4 формули 3.1 Методики визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричної енергії, і цей розрахунок є вірним. На підставі вищевикладеного, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Крім того, у відповідності зі ст. 88 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено судове рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтвердженні судові витрати. Відповідно до ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Отже, з відповідача на користь позивача, також, підлягає стягненню сума судового збору, сплаченого при подачі позовної заяви до суду у сумі 1378,00 грн.

Outcome: approved