Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-15 00:00:00

У жовтні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в якому просила стягнути з відповідача на свою користь 100231 грн. у відшкодування матеріальної шкоди, у відшкодування моральної шкоди 20000 грн., витрати з оплати послуг експерта 4910,60 грн., витрати зі сплати судового збору та витрати на правову допомогу у розмірі 10000 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що є власником квартири [ADDRESS] . 10.06.2020 року з вини відповідача, який проживає поверхом вище від позивача в кв. [ADDRESS] , через пошкодження внутрішньо-квартирної розводки холодного водопостачання, а саме: зірвано різьбове з`єднання між трубопроводом холодного водопостачання та запірною арматурою, було затоплено квартиру позивача. 15.06.2020 року комісією ТОВ «Житлорембудсервіс» було складено акт-обстеження на предмет залиття, встановлено пошкодження кухні, кімнати, коридору. Позивач вказує, що внаслідок залиття було пошкоджено меблі в кухні, у ванній кімнаті, деяка побутова техніка. Згідно з висновком товарознавчого дослідження №П-82, складеного 15.07.2020 року експертом Кременчуцького відділення Полтавської ТПП Власенко Л.В., розмір матеріальної шкоди, завданої майну позивача внаслідок залиття квартири,на момент проведення дослідження 23.06.2020 року складає 83886 грн. Згідно з висновком будівельно-технічного дослідження №40-20 від 21.08.2020 року, складеного [PERSON] , вартість відновлювального ремонту приміщень квартири [ADDRESS] ,у зв`язку з залиттям складає 16345 грн. Позивач вказує, що діями відповідача, які призвели до залиття квартири, була заподіяна моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, яких позивач зазнала у зв`язку з залиттям квартири та пошкодженням її майна, зокрема, необхідністю проводити ремонт, звертатися за правовою допомогою, проводити оцінку розміру завданої шкоди тощо. Також позивач зазначає, що оскільки на момент залиття в квартирі проживала її донька [PERSON] , вона зазнала вимушених змін в укладі життя, так як внаслідок залиття не могла проживати у квартирі через значну вологість, відсутність енергопостачання, що призвело до душевних хвилювань як позивача, так і її доньки. 30.11.2020 від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов, в якому вона у задоволенні позовної заяви просила відмовити в повному обсязі, посилаючись на те, що в акті обстеження від 15.06.2020 року, складеному представниками ТОВ «Житлорембудсервіс» за фактом залиття, що мало місце 10.06.2020 року, було встановлено лише пошкодження оздоблювального шару в кухні, кімнаті та коридорі в квартирі [ADDRESS] , в акті обстеження не зафіксовано пошкодження кухонних меблів, килиму, кухонного обладнання. З вказаним актом обстеження позивач погодився, будь-яких зауважень не вказав. Відповідач вважає, що наданий позивачем на підтвердження факту залиття та завдання шкоди CD-R диск з електронними зображеннями та відео, не може судом братися до уваги, так як з наданих документів не можливо встановити чия саме квартира підлягала залиттю, дату та час залиття. Відповідач вказує, що позивачем не доведено факт придбання кухонних меблів у ФОП [PERSON] 20.10.2018 року, так як надану позивачем копію товарного чеку неможливо ідентифікувати як товарний чек, в ньому відсутнє прізвище отримувача товару, позначення форми оплати , порядковий номер проведення розрахункової операції, адреса ФОП. [PERSON] також не погоджується з висновками експертів, наданими позивачем на підтвердження розміру матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття її квартири. 04.12.2020 року позивач надала відповідь на відзив, в якій не погодилась з аргументами відповідача, викладеними у відзиві. Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука від 03.11.2020 відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука від 03.02.2021 за заявою відповідача призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу. Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука від 08.11.2021 поновлено провадження по справі. Позивач та представник позивача в судовому засіданні позов підтримали, просили його задовольнити з підстав, викладених у ньому. Відповідач у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала, разом з тим, визнала, що 10.06.2020 року залиття квартири [ADDRESS] відбулося з її вини, однак не погодилася з розміром шкоди, визначеним позивачем, вважає, що матеріальні збитки [PERSON] не більше 5000 грн. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву. Представник третьої особи, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не прибув. Суд, дослідивши наявні у справі докази, заслухавши сторони, представників позивача та відповідача, допитавши свідків, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 26.02.2008, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночкою О.В., зареєстровано в реєстрі за №3256. (а.с.11-14). [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 10.12.2019, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г., зареєстровано в реєстрі за №4444. (а.с.15). Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, 10.06.2020 року квартира, що належить позивачу, була залита водою внаслідок того, що в квартирі [ADDRESS] проводилися ремонтні роботи на внутрішньоквартирній мережі холодного водопостачання, з приводу чого викликали ремонтну бригаду ТОВ «Житлорембудсервіс» ( а.с. 17). Відповідно до акту-обстеження від 15.06.2020 року, складеного комісією в складі інженерів технічного відділу ТОВ «Житлорембудсервіс» Яжевської О.В., [PERSON] , за участю представників кв. №2,9, за фактом обстеження кв. [ADDRESS] , на предмет залиття, встановлено, що в квартирі [ADDRESS] у кухні на стелі, стінах, віконному та двірному укосах спостерігаються вологі, руді плями у вигляді розводів; у кімнаті на стіні (оздоблення шпалери) спостерігаються темні плями у вигляді розводів; у коридорі на стелі та на стіні спостерігаються вологі, руді плями у вигляді розводів. В акті зафіксовано, що 10.06.2020 року робітниками, найнятими мешканцями кв. [ADDRESS] , було пошкоджено внутрішньоквартирну розводку, а саме зірвано різьбове з`єднання між трубопроводом холодного водопостачання та запірною апаратурою, що знаходиться в зоні відповідальності мешканців квартир [ADDRESS] (а.с. 24). Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] , які входили до складу комісії ТОВ «Житлорембудсервіс» під час обстеження квартири [ADDRESS] та складали акт про залиття від 15.09.2020 року пояснили, що було виявлено сліди залиття на кухні, в коридорі, у кімнаті, пошкодження зазначені в акті. У ванній кімнаті на стелі пластик, а тому наслідків залиття вони не побачили. Залиття відповідає середньому рівню. Свідки вказували, що в акті про залиття зазначали лише пошкодження конструкцій приміщень, пошкодження меблів, техніки вони не описували, так як це не входить до їх повноважень. Власник квартири [ADDRESS] свою вину у залитті квартири [ADDRESS] не заперечував. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] , яка є донькою позивача та мешкає в кв. [ADDRESS] пояснила, що 10.06.2020 року відбулося залиття квартири холодною водою сусідкою зверху відповідачем по справі, внаслідок чого було залито кухню, коридор, ванну, частину кімнати, намокла проводка, через що на 2-3 дні необхідно було вимикати електропостачання. Також вийшла з ладу витяжка на кухні, плита, з`явилися тріщини на фасаді кухні, розбухли полиці тощо. До цього часу ремонт в квартирі не проведено,завдана внаслідок залиття шкода не відшкодована. Факт залиття квартири позивача також підтверджується показаннями свідка [PERSON] , яка була присутня під час складання акту про залиття 15.06.2020 року, вказала, що наслідки залиття було видно в кухні та коридорі, електропостачання в квартирі було. Свідок зазначила, що питання пошкодження меблів під час складання акту про залиття не обговорювалося. Крім того, у судовому засіданні було досліджено наданий позивачем диск, на якому мітиться відеозапис залиття квартири позивача, на якому видно як зверху ллється вода у кухні, в тому числі на кухонні меблі, у ванній кімнаті. Позивач та свідок [PERSON] підтвердили, що на відео зафіксовано факт залиття квартири [ADDRESS] , що мав місце 10.06.2020 року. Відповідач проти цього також не заперечувала. Відповідно до висновку експертного товарознавчого дослідження №П-82 від 15.07.2020, складеного судовим експертом Власенко Л.В., розмір матеріальної шкоди, завданої [PERSON] внаслідок пошкодження майна в результаті залиття квартири кв. [ADDRESS] , на момент проведення дослідження 24.06.2020 року, складає 83886,00 грн. Під час проведення огляду 24.06.2020 року квартири позивача, експертом встановлено, що на кухні наявні меблі корпусні меблі побутові, барна стійка, 2 барні стільці, які придбано у ФОП « [PERSON] » 20.10.2018 року, під час зовнішнього огляду яких встановлено, що меблі знаходилися в експлуатації, мають сліди від дії вологи: розбухання деревинних матеріалів на полицях навісних та підлогових шаф, а також каркаса підлогових шаф в нижній частині по всій довжині; розбухання ДСП на шухлядах і вузлах кріплення низу меблів; викривлення і набухання та окремі тріщини фасадів в нижній частині меблів по довжині виробу; утруднене функціонування шухляд, що висуваються, у зв`язку з порушенням первинних розмірів; на окремих ділянках 5 панелей скіналі зміна малюнка в місцях пошкодження; на верхніх і нижніх кріпленнях труби від барної стійки маються сліди корозії; підмочка сидінь та спинок барних стільців по всій площі. У представленому товарному чеку ФОП « [PERSON] » №688 від 09.07.2020 року зазначено, що після підтоплення кухні даний гарнітур ремонту не підлягає». У ванній кімнаті наявні меблі: комплект тумба/умивальник, полиця, підлогова, придбані у ФОП « [PERSON] » 20.10.2018 року, які мають сліди від дії вологи: розбухання деревинних матеріалів полиць, а також каркасів полиці підлогової та тумби під умивальник. Меблі для кухні та ванної кімнати значно пошкоджені, відновлення є недоцільним, збиток дорівнює вартості виробу з урахуванням зниження якості від природного зносу, що виник до пошкодження від негативних чинників (від впливу вологи). У представленому товарному чеку зафіксовано придбання варильної поверхні «Cata» 20.10.2018 у ФОП « [PERSON] », при зовнішньому огляді якої встановлено, що вона знаходилася в експлуатації, маються сліди від дії вологи: корозія кілець розсікача, кріпильних гвинтів, що згідно з актом технічного стану №09-01 від 09.01.2020 викликало неможливість розбирання виробу, потрібна заміна 8 деталей, запчастини до даної моделі не постачаються. При зовнішньому огляді килиму (дата придбання 2018 рік) експертом було встановлено, що килим піддавався дії вологи, внаслідок чого на ньому з`явилися плями різної форми і кольору, прим`ятість ворсу (а.с.26-34). Під час розгляду справи було допитано експерта [PERSON] щодо проведення товарознавчого дослідження та складання висновку, в ході якого експерт пояснила, що огляд квартири [PERSON] проводився на її замовлення 24.06.2020 року вже після просушки меблів після залиття, так як розтріскування, затхлість, корозія проявляється через деякий час (тиждень-два після залиття). Дата залиття відповідає даті, вказаній в акті обстеження від 15.06.2020 року, виявлені дефекти відповідають даті залиття, усі пошкодження зазначено у висновку. Відповідно до висновку експерта №40-20, складеного 21.08.2020 року судовим експертом Маківським М.В., вартість відновлювального ремонту приміщень квартири [ADDRESS] у зв`язку з її залиттям, складає 16345,00 грн. Під час обстеження квартири позивача 16.06.2020 року експертом було виявлено, що в коридорі «літ 1» на стелі, стінах маються рижі (темні) плями та розводи; в кімнаті «літ.6» - на стінах маються темні плями та розводи; на кухні на стелі рижі плями та розводи, на стінах маються тріщини у швах, на дверному блоці з сторони коридору пошкоджено наличники (а.с.38-53). Допитаний у судовому засіданні експерт [PERSON] пояснив, що 16.06.2020 року на замовлення [PERSON] проводив обстеження її квартири для визначення вартості відновлювального ремонту у зв`язку з залиттям. Експерт зауважував, що виявити деякі недоліки можливо лише після висихання, наприклад, руді плями, розводи, а відтак, вони могли ще не проявитися на час складання комісією акту про залиття. За змістом положень частини третьої\~статті 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій\~статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням\~\~порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення\~\~порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до\~статті 76 ЦПК України\~передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Положеннями\~статті 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Факт залиття квартири [ADDRESS] , власником якої є позивач [PERSON] , з вини власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , підтверджується актом про залиття від 15.06.2020 року, показаннями свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , відеозаписом, дослідженим у судовому засіданні. Вказані обставини відповідачем по справі не заперечувалися, спірним є лише розмір завданих внаслідок залиття збитків. Розмір збитків, завданих позивачу внаслідок затоплення її квартири, визначений\~\~у висновку експертного товарознавчого дослідження №П-82 від 15.07.2020, складеному судовим експертом Власенко Л.В. на замовлення [PERSON] , та висновку експерта №40-20, складеного 21.08.2020 року судовим експертом Маківським М.В. на замовлення [PERSON] . Відповідач не спростував належними та допустимими доказами розмір завданих позивачу збитків. За таких обставин, розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири позивача, складає 100231 грн. ( 83886 грн. +16345 грн.), а відтак саме така сума підлягає стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] . Доводи відповідача з приводу того, що в акті про залиття, складеному комісією 15.06.2021 року, не було зафіксовано пошкодження кухонних меблів, кухонного обладнання, килиму тощо, а відтак не можуть братися до уваги під час визначення розміру збитків, не заслуговують на увагу, так як в ході розгляду справи знайшов підтвердження той факт, що вказані вище пошкодження виникли в результаті залиття квартири позивача 10.06.2020 року, про що зазначено у висновках експертів Власенко Л.В. та [PERSON] , а також підтверджується їх поясненнями, наданими у суді, поясненнями свідка [PERSON] . Також суд не бере до уваги доводи відповідача щодо того, що розмір матеріальної шкоди, яку просить стягнути позивач, є завищеним, так як розрахунок збитків ґрунтується на відповідних висновках експертів, складених на замовлення позивача, які є належними доказами у справі. Під час розгляду справи в суді за клопотанням відповідача ухвалою суду від 03.02.2021 року було призначено судову будівельно-технічну експертизу для визначення розміру матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири позивача, однак вказану експертизу проведено не було саме з вини відповідача, який не забезпечив прибуття експертів в обумовлену дату, що підтверджується повідомленням про неможливість надання висновку експертів від 06.10.2021 року (а.с. 164). Під час розгляду справи відповідачем та його представником не було заявлено клопотання про повторне направлення справи на експертизу після її повернення, доручення проведення експертизи іншій експертній установі, відповідач погодився провести розгляд справи за наявними в ній матеріалами. Інші доводи, викладені у відзиві на позовну заяву, є надуманими та спростовуються матеріалами справи та обставинами, встановленими під час розгляду справи. Розглядаючи позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди у розмірі 20000,00 грн., суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст.23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно з ч.1\~\~ст.1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягає з`ясуванню, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При цьому суд враховує, що сам по собі факт залиття квартири є стресовою ситуацією і тягне моральні страждання. Позивач зазнав моральних страждань внаслідок пошкодження його майна, необхідності відновлення належного стану квартири після залиття, витрачання часу для отримання висновків експертів, захисту своїх прав у суді тощо. Проте, суд критично ставиться до заявленого розміру моральної шкоди та, виходячи з тяжкості і тривалості моральних страждань, а також з принципу розумності та справедливості, вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди у 2000 грн., який підлягає стягненню з відповідача. Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 2\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1251 грн. 42 коп., а відтак, з огляду на часткове задоволення позовних вимог (85,03%), у відшкодування витрат на сплату судового збору з відповідача слід стягнути 1022 грн. 32 коп. Витрати позивача на проведення експертних досліджень склали 4910 грн. 60 коп., з яких 4175 грн. 48 коп. підлягає стягненню з відповідача. Вирішуючи питання про стягнення витрат на правову допомогу, суд виходить з наступного. Судом встановлено, що відповідно до витягу з договору про надання правової допомоги № 2/23/06/20 від 23.06.2020 року, укладеного між [PERSON] та адвокатом Ковалем С.М., сторони погодили, що розмір гонорару адвоката складає 600 грн. за одну годину роботи адвоката та 600 грн. за одне судове засідання (а.с. 16). Відповідно до акту здачі-прийняття робіт до вищевказаного договору від 12.10.2020 року адвокатом надано, а клієнтом прийнято такі послуги: попереднє опрацювання матеріалів, консультування 1200 грн., опрацювання законодавчої бази 1800 грн., формування правової позиції 600 грн., консультування щодо отримання необхідних доказів 1200 грн., здійснення адвокатського запиту, правовий аналіз відповіді 1600 грн., підготовка позовної заяви\~/ також копіювання додатків,запис дисків/- 3600 грн., а всього 10000 грн.( а.с. 60). Відповідач проти витрат на правову допомогу заперечував в повному обсязі, вважаючи їх необґрунтованими, про що зазначив у відзиві. При цьому, аналізуючи розмір гонорару адвоката на дотримання вимог співмірності, суд, з урахуванням складності справи, обсягу виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), виходячи з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, суд вважає доведеними, розумними та співмірними витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7000 грн., а тому, з огляду на часткове задоволення позову, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на правову допомогу у розмірі 5952 грн. 10 коп. Загальний розмір судових витрат, які необхідно стягнути з відповідача, складає 11149 грн. 90 коп. На підставі наведеного,

Outcome: partial