Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-16 00:00:00

У жовтні 2017 року [PERSON] звернулася до суду із зазначеним вище позовом, який обґрунтовується тим, що вона із 2007 року проживала разом з відповідачем [PERSON] . Разом будували для родини житловий будинок, планували подальше сімейне життя. Із травня 2011 року по жовтень 2017 року перебували у зареєстрованому шлюбі, від якого мають дітей [PERSON] , [INFO] , й [PERSON] , [INFO] . Позивач займалася вихованням доньки, а потім і сина, піклувалася про них, навчала, вела господарство. Особистого вільного часу у неї не було. Кошти заробляла через мережу Інтернет. Чоловік працював, реалізовувався у професії і весь свій вільний час приділяв власним захопленням. Дуже вагомий вплив на атмосферу у родині здійснювали батьки чоловіка, з якими вони проживали на одному подвір`ї, для яких вона була винною у всіх негараздах. Пріоритети чоловіка була завжди для нього важливішими й знаходилися поза сімейними цінностями. Її незадовільне самопочуття завжди ставилося чоловіком під сумнів, він не виявляв до неї а ні співчуття, а ні жалю. Нею згладжувалася грубість чоловіка, у тому числі й по відношенню до дітей, коли вони, граючись, заважали відпочивати тату, і він на них сварився. Терпіла, у тому числі й заради дітей, щоб у них була повноцінна сім`я. Також чоловік неодноразово казав, що якщо віна піде від нього, то він забере у неї дітей, а у найкращому випадку для неї буде, коли одна дитина залишиться з нею, а інша з ним. Після виникнення конфліктної ситуації вона дійсно 26 червня 2017 року пішла від чоловіка з наміром розлучитися, адже вже не могла терпіти знущання та образи, як від нього, так і від його батьків. Пізніше чоловік погодився на розлучення й запропонував їй надати йому відповідні документи для підготовки позовної заяви. У позовній заяві про розлучення, яка була подана чоловіком, вказано, що спору у вихованні дітей та щодо визначення їхнього місця проживання не має. Разом із тим, 06 липня 2017 року чоловік проти бажання доньки забрав її, після чого спілкування з нею було утруднене, оскільки почалися створюватися для цього перепони. 14 липня 2017 року нею було подано до суду позов щодо розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, а також про стягнення аліментів. Заходи примирення результатів не дали. Не дивлячись на конфлікт, позивач мала намір вирішувати питання щодо налагодження відносин, відвідувала сімейного психолога, пропонувала чоловіку це зробити заради збереження сім`ї, однак всі ці заходи не дали позитивного результату. Відповідач наполягає на тому, що її спілкування з донькою потрібно звести до мінімуму, оскільки ніби це шкодить психіці дитини. Всі розмови, умовляння, листування з [PERSON] зводяться зі сторони останнього лише до погроз про те, що якщо вона буде намагатися бачитися з донькою, то він забере у неї і сина. Негативний вплив чоловіка на доньку був і є настільки сильний, що остання змінилася, стала відчуженою по відношенню до матері. Її спілкування з донькою контролювалося відповідачем, під час недовготривалих зустрічей з донькою постійно знаходився [PERSON] , який втручався у розмови та нав`язував їй свою точку зору. Навіть спілкування по телефонних засобах зв`язку із донькою звелося майже на нівець, її обіцянки приїхати перестали виконуватися, заплановані зустрічі почали з різних причин відкладатися. 07 липня 2017 року вона змушена була звернутися із заявою до комісії з питань захисту прав дитини Броварської районної державної адміністрації Київської області (далі - комісія Броварської РДА) з проханням визначити місце проживання дітей з нею. 12 липня 2017 року [PERSON] також подав заяву тотожного змісту. Доводи чоловіка зводилися до того, що вона била доньку мухобійкою по руках та ногах у період чотирьох-п`яти років під час навчання письму та рахуванню за неправильні відповіді, за відсутність належного харчування, що призводило до підвищення рівня ацетону. 22 серпня 2017 року комісія Броварської РДА, вивчивши заяви, прийняла рішення про те, що у зв`язку із з відсутністю вагомих аргументів, які надавали б перевагу батьку чи матері у визначенні місця проживання дітей, запропонувати вирішити дане питання у судовому порядку. 12 вересня 2017 року комісія Броварської РДА повторно розглянула заяву [PERSON] та прийняла рішення про визначення місця проживання малолітніх дітей: доньки [PERSON] з батьком [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , а сина [PERSON] з матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Для забезпечення спілкування дітей між собою визначено наступний графік: І, ІІІ вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі діти проживають з матір`ю за адресою: [ADDRESS] ; ІІ, ІV вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. діти проживають з батьком за адресою: [ADDRESS] . Засідання комісії Броварської РДА відбувалося поверхово, при цьому приймалися лише сумнівні доводи чоловіка при відсутності будь-яких інших обставин, нових даних з часу попереднього засідання комісії, але при цьому її доводи нікого вже не цікавили. На засіданні комісії було розглянуто два висновки психологів. Відповідно до психологічного дослідження від 22 серпня 2017 року кольорових малюнків доньки [PERSON] протягом червня 2017 року, за той час коли вона з відповідачем проживала разом з дітьми, виконаного психологом [PERSON] , який за її зверненням досліджував оригінали малюнків, встановлено, що повну сім`ю [PERSON] намалювала лише один раз. На малюнку дитина знаходиться між мамою та татом. Мама для [PERSON] більш близька внутрішньо, емоційно та душевно (знаходиться зліва від неї), а з батьком пов`язані події соціального життя (права сторона). Братик по внутрішньому емоційному відгуку знаходиться на найбільшій відстані від неї. Можливо дівчинка ревнує батьків до братика. З малюнка можна зробити висновок, що між нею та братиком є скритий емоційний конфлікт. На більшості малюнків тато та братик відсутні. Багато малюнків з ніжними любовними посиланнями для мами, з подарунком для неї (яблуко). Є малюнки їх з мамою удвох окремо та поблизу великого будинку. Кольорова гама на малюнках різноманітна, що свідчить про достатню емоційність дитини. На малюнках, де [PERSON] з мамою простежується емоційна прив`язаність та близькість. Вони зображені в однаковому одязі, в однакових кольорах та розташовані поряд. Це свідчить, що дівчинка ідентифікує себе з мамою і мама є для неї найдорожчою людиною. При цьому, дівчинка виглядає досить впевненою у собі (майже на всіх малюнках у неї є ніжки). Дитина не відчуває себе емоційно захищеною батьками. У сім`ї дівчинка не має на що спертися. Не має стабільності у житті. Батьки для [PERSON] не є рівноцінно важливими. Найбільш значущою фігурою є мати. Згідно із Індивідуальним діагностичним обстеженням доньки [PERSON] за зверненням Служби у справах дітей, проведеного 16 серпня 2017 року завідуючою НМЦПССО [PERSON] , без її повідомлення та участі, однак у присутності відповідача [PERSON] , виявлено: психоемоційний стан дитини - відчуття нею своєї незначущості та непотрібності у родині, відчуття потреби у захисті, переживання та бурхливі емоції, тривоги, напруженість, психологічне незадоволення стосунками у сім`ї, спроби відшкодувати брак близьких, теплих стосунків, компенсувати недостатність емоційних зв`язків. Тата дитина намалювала останнім. У її уявленні тато має велике значення у сім`ї. Маму дитина не намалювала та відповіла, це вся її сім`я, що може свідчити про реальне сприйняття ситуації, про травматичні переживання, пов`язані із родиною, несвідоме негативне почуття до мами, відсутність емоційного конфлікту. При цьому методикою обстеження встановлено, що у сім`ї відбувається конфліктна ситуація, внаслідок якої дитина закрита від спілкування. Виявляється відчуття дитиною нерішучості, невідповідності, ворожості, незадоволення сімейною ситуацією, емоційного конфлікту, невпевненості у собі, самотності, незахищеності, недостатньої задоволеності, потреби в любові та теплі. У дитини проявляється захисна агресивність, неусвідомлений потяг впливати на ситуацію. Дитина перебуває у стані тривожності і головне для неї це безпека. Дитині необхідно створити спокійний емоційний, психологічний мікроклімат для життя та розвитку, відвідувати корекційні заняття з дитячим психологом. Досліджуючи ці висновки, очевидно стає зрозумілим, що комісія Броварської РДА не захистила найкращі інтереси дітей, а визначаючи місце проживання [PERSON] з батьком, припустилася серйозної помилки, оскільки, проживаючи з батьком та не маючи спілкування із матір`ю, дитина перебуває у такому стані, коли їй бракує близьких, теплих стосунків, які безумовно може дати лише мама, відсутність спілкування із якою несприятливо позначається на розвитку дитини її віку. Але, разом із тим, у дитини до матері несвідоме негативне почуття, що підтверджує відношення до формування такого почуття лише батька, який як значуща особа, хоча до її окремого проживання із ним, він таким для дитини не був, своєю поведінкою безумовно та очевидно негативно впливає на дитину, ігноруючи її найкращі інтереси. Характеризуючими даними [PERSON] , як вихованки ДНЗ «Ромашка», є: дуже контактна, добра, весела, активна, слухняна, життєрадісна, відкрита до спілкування, ввічлива та врівноважена, розсудлива дитина, яка показує хороші результати (у тому числі самостійно виконує вправи з рукопису та математики), з ніжністю згадує про рідних, які чекають на неї у дома. Яка розповідає про те, що дуже любить випікати з мамою різні тістечка. [PERSON] ніколи не скаржилася, що її ображають чи завдають побоїв. Був випадок, коли на занятті «Права дитини» у ДНЗ «Ромашка» [PERSON] реагувала схвильовано та на запитання відповіла, що тато ображав маму. На підставі протоколу засідання комісії Броварської РДА від 12 вересня 2017 року головою цієї адміністрації було видано розпорядження від 18 вересня 2017 року № 888, яким позивач не погоджується. Отримавши рішення, позивач звернулася до голови адміністрації та комісії із заявою, у якій просила його переглянути, надавши відповідну аргументацію, у тому числі щодо неможливості передачі батькові малолітнього сина дворічного віку, при якому існує дуже тісний зв`язок між дитиною та матір`ю, розірвання якого на тривалий час накладає глибокий слід на психіці та фізичному розвитку дитини. Позивач вважає небезпечним і не може надати сина для окремого спілкування з відповідачем, оскільки бачить, що сталося із донькою від такого спілкування. Спілкування можливе, однак у її присутності й за умови гуманності чоловіка, а не так, як тримаючи на руках сина, чоловік принижує її та розповідає йому, що скоро його забере від матері, а остання буде битися у істериці. Розраховуючи на відновлення сімейних зв`язків, можливе примирення, позивач не стала наполягати на розгляді у судовому порядку спору про розірвання шлюбу, визначення місця проживання малолітніх дітей й стягнення аліментів. Під час конфліктної ситуації розраховувала, що відповідач зробить певні висновки, вона діючи у найкращих інтересах доньки [PERSON] , надала дозвіл відповідачу на їх спільний відпочинок за кордоном. Після відпочинку вона із сином випадкового зустрілася з відповідачем та донькою. Під час зустрічі почула від [PERSON] «Як жалко, що тебе з нами не було». Ці ж слова донька повторила першого вересня, сидячи у неї на колінах та показуючи фотографії з відпочинку. У перший день навчання [PERSON] у школі, коли вона прийшла щоб побачити доньку, то вона сказала « Мама , привіт! Я хочу до мами!». А відповідач став стіною перед донькою і не дав змоги їй підійти до неї. А коли вона підійшла до доньки та взяла її за руку, то відповідач висмикнув руку доньки з її руки й відштовхнув, коли вона з нею вже спілкувалася. На наступний день вона навість не встигла привітатися з донькою, як вона швиденько проговорила « Мене тато забере!». Перед днем народження доньки відповідач категорично заборонив їй приходити та спілкуватися з дитиною, вітати її. Вона повідомила відповідача, що привітає доньку у школі. Однак, 28 вересня 2017 року [PERSON] у школі не було і вона з своєю матір`ю не змогли привітати її. З чергової спроби привітати доньку відповідач дозволив швидко привітати її, проте без родичів. Під час спілкування з донькою чоловік постійно був поруч та робив доньці зауваження: « [PERSON] не бігай!», « [PERSON] поправ взуття!», « [PERSON] заправся!». Коли вона обіймала доньку, то відповідач поза спину манив її до себе. На кінець зустрічі чоловік сказав, щоб вона запам`ятала цей день і те, що він приїде на вихідні забрати сина. Позивач вказує у заяві, що вона має лише позитивні характеристики, алкогольні напої, наркотичні засоби не вживає, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, має постійне місце проживання. Вона має можливість приділяти увагу обом дітям, у тому числі водити доньку до школи та забирати її звідти, допомагати вчити уроки, займатися вихованням та розвитком дитини. За викладених обставин, враховуючи, що комісією Броварської РДА не було встановлено виняткових обставин, які б давали підстави для розлучення доньки з матір`ю, проігноровано висновки психологічних досліджень, за яких можна встановити, що батько своєю поведінкою може зашкодити розвитку дитини, а вона, як матір, в найбільшій мірі може сприяти гармонійному розвитку малолітніх дітей, позивач вважає, що в найкращих інтересах дітей, розпорядження Броварської РДА від 18 вересня 2017 року № 888 повинно бути скасоване у частині визначення місця проживання доньки з батьком, тривалого проживання сина за місцем проживання батька, із визначенням місця проживання доньки з нею, а також встановлення порядку спілкування відповідача з малолітнім сином виключно у її присутності. У позовній заяві [PERSON] просить суд: - визнати незаконним та скасувати розпорядження Броварської РДА від 18 вересня 2017 року № 888 у частині визначення місця проживання малолітньої [PERSON] з батьком [PERSON] за адресою: [ADDRESS] та в частині визначення графіку спілкування дітей між собою: І, ІІІ вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі, діти проживають з матір`ю за адресою: [ADDRESS] ; ІІ ІV вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі, діти проживають з батьком за адресою: [ADDRESS] ; - визначити місце проживання малолітньої доньки [PERSON] з нею за адресою: [ADDRESS] ; - визначити спосіб участі відповідача [PERSON] у вихованні малолітньої [PERSON] , встановивши певні години побачень із урахуванням інтересів дитини; - визначити спосіб участі [PERSON] у вихованні малолітнього сина [PERSON] , встановивши певні години побачень з урахуванням інтересів дитини виключно у її присутності (т.1, а.с.11). Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 20 жовтня 2017 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху й надано строк на усунення недоліків (т.1, а.с.57). 27 жовтня [PERSON] подала до суду позовну заяву у новій редакції, у якій заявлені наступні позовні вимоги: 1) визнати незаконним та скасувати розпорядження Броварської РДА від 18 вересня 2017 року № 888 у частині визначення місця проживання малолітньої [PERSON] з батьком [PERSON] за адресою: [ADDRESS] та в частині визначення графіку спілкування дітей між собою: І, ІІІ вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі, діти проживають з матір`ю за адресою: [ADDRESS] ; ІІ, ІV вихідні кожного місяця з 18 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі, діти проживають з батьком за адресою: [ADDRESS]; 2 ) визначити місце проживання малолітньої доньки [PERSON] з матір`ю за адресою: [ADDRESS] ; 3) визначити спосіб участі відповідача [PERSON] у вихованні малолітньої доньки [PERSON] , встановивши побачення у ІІ та ІV вихідні кожного місяця, починаючи з 18 год. 00 хв. п`ятниці до 18 год. 00 хв. неділі за місцем проживання відповідача за адресою: [ADDRESS] , а у інший час - за домовленістю з матір`ю (з нею); - один раз на рік сумісний відпочинок влітку на період від семи до чотирнадцяти днів, у тому числі, з виїздом за кордон; 4) визначити спосіб участі відповідача [PERSON] у вихованні малолітнього сина [PERSON] , встановивши побачення у І та ІІ суботу кожного місяця з 17 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. за місцем проживання матері [PERSON] та з її участю за адресою: [ADDRESS] , а у інший час - за домовленістю з матір`ю (з нею), у тому числі з участю або без її участі (т.1, а.с.63). Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 27 жовтня 2017 року відкрито провадження у цій справі (т.1, а.с.74). Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 27 жовтня 2017 року відмовлено позивачу [PERSON] у зупиненні виконання розпорядження Броварської РДА № 888 від 18 вересня 2017 року в частині визначення місця проживання малолітньої [PERSON] з батьком [PERSON] та в частині визначення графіку спілкування дітей між собою за адресою місця проживання батька (т.1, а.с.75). 01 грудня 2017 року відповідач [PERSON] подав до суду зустрічну позовну заяву до Броварської РДА та [PERSON] у якій просить суд: 1)скасувати розпорядження Броварської РДА від 18 вересня 2017 року № 888 в частині визначення місця проживання малолітнього [PERSON] з матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] та в частині визначення графіку спілкування дітей між собою; 2)визначити місце проживання малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] з батьком [PERSON] за адресою: [ADDRESS] (т.1, а.с.127). В обґрунтування зустрічних позовних вимог зазначається, що 07 травня 2011 року між ним та [PERSON] був зареєстрований шлюб, про що в книзі реєстрації шлюбів відділом державної реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області зроблено відповідний актовий запис за № 186 та видане свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . [INFO] від спільного шлюбу у них народилася донька [PERSON] , а [INFO] народився син [PERSON] Шлюб розірвано на підставі рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2017 року. З 26 червня 2017 року вони не проживають разом та не підтримують шлюбних відносин. 07 липня 2017 року [PERSON] звернулася до комісії з питань захисту прав дитини Броварської РДА із заявою про визначення місця проживання дітей [PERSON] та [PERSON] з матір`ю. Він також звернувся до комісії з питань захисту прав дітей Броварської РДА із заявою про визначення місця проживання дітей [PERSON] та [PERSON] разом з батьком. 18 вересня 2017 року Броварською РДА прийнято розпорядження «Про визначення місця проживання малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] » за № 888. Цим розпорядженням визначено місце проживання малолітньої [PERSON] з батьком [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , а малолітнього [PERSON] з матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Для забезпечення спілкування дітей між собою призначено наступний графік: І, ІІІ вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі, діти проживають з матір`ю за адресою: [ADDRESS] ; ІІ, ІV вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі, діти проживають з батьком за адресою: [ADDRESS] . Із цим розпорядженням [PERSON] не погоджується у частині визначення місця проживання малолітнього [PERSON] з матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , а також у частині призначення графіку спілкування дітей між собою. 18 серпня 2017 року за зверненням служби у справах дітей та сім`ї до завідуючою НМЦПССО практичним психологом [PERSON] було проведено визначення емоційного ставлення доньки [PERSON] до членів сім`ї, у зв`язку із чим складено протокол індивідуального діагностичного обстеження. Із цього протоколу видно, що при визначенні емоційного стану з дитиною була застосована проективна діагностична методика «Кінетичний малюнок сім`ї». На малюнку дитина намалювала себе, [PERSON] (двоюрідну сестру), рідного брата [PERSON] та батька. Батько в уявленні дитини має велике значення у сім`ї. На питання «Чи нікого не забула?» [PERSON] відповідає: «Ні, тут вся моя сім`я». Маму дитина не намалювала, що свідчить як про реальне сприйняття ситуації, так і про травматичні переживання, пов`язані з родиною, дитина має негативне почуття до цієї людини (мами), конфлікти у стосунках та відсутність емоційного контакту. Цим дослідженням підтверджена прихильність дитини [PERSON] до батька [PERSON] . Спілкування доньки з матір`ю та батьком також відбувалося у присутності двох фахівців служби у справах дітей, де донька не хотіла спілкуватися з матір`ю й підтвердила прихильність до батька. Мати негативно ставилася до виконання батьківських обв`язків, а саме: під час навчання доньки у віці чотирьох - п`яти років за невірну відповідь била доньку по руках і ногах мухобійкою й кричала, чим лякала та негативно впливала на її психіку. Ці обставини донька підтверджувала під час проходження у психолога індивідуального обстеження та підтверджує й на теперішній час. Через це донька не бажає йти проживати до матері, гратися. Навіть говорить по телефону й постійно йому розповідає, що матір також буде на неї кричати і бити мухобійкою брата [PERSON] . Кожна дитина повинна бути вислухана батьками, однак від матері цього не було. Мати до дітей ставилася агресивно, постійно була незадоволена. Навіть коли діти просили їсти мати їм казала йти гратися на вулицю, оскільки вона зайнята у мережі Інтернет. Діти були вимушені йти харчуватися до бабусі, але й цим мати була незадоволена, стверджуючи, що вони повинні бути на дієті. Також службою у справах дітей Броварської РДА було обстежено житлово-побутові умови проживання батьків дітей. Актом обстеження умов проживання [PERSON] та сина [PERSON] за адресою: [ADDRESS] встановлено, що житловий будинок одноповерховий, складається з чотирьох кімнат. Загальна площа будинку 97,9 кв.м., житлова площа - 43,4 кв.м. [PERSON] разом з сином проживають у прохідній кімнаті. У цьому будинку проживають [PERSON] (бабуся [PERSON] ), [PERSON] (батько [PERSON] ), [PERSON] (мати [PERSON] ), [PERSON] (брат [PERSON] ), [PERSON] (дружина брата [PERSON] - [PERSON] ), [PERSON] . Цей факт щодо житлової площі будинку та кількості проживання у ньому людей підтвержується і висновком по заяві [PERSON] , складеного 20 липня 2017 року Дільничним офіцером поліції Броварського ВП ГУ НП в Київській області. Актом обстеження умов проживання [PERSON] та [PERSON] за адресою: [ADDRESS] встановлено, що житловий будинок є двоповерховим, складається з п`яти кімнат. Загальна площа будинку 227,7 кв.м., житлова площа - 105,3 кв.м. Будинок складається з двох окремих частин з різними входами. На одній частині проживає заявник з родиною, в іншій частині будинку проживають батьки заявника. До будинку підведені всі комунікації, облаштований сучасною побутовою технікою. Дві дитячі спальні по 17 кв.м., які повністю облаштовані для дітей. У будинку проживають [PERSON] , [PERSON] (донька). До [INFO] у будинку проживав [PERSON] (син). Вказані умови проживання [PERSON] та [PERSON] за адресою: [ADDRESS] також підтверджуються Актом обстеження житлово-побутових умов сім`ї від 27 липня 2017 року, складеного депутатом Требухівської сільської ради округу № 25 [PERSON] у присутності трьох свідків. Житлова площа будинку, у якому проживає [PERSON] з спільним сином, а також ще п`ять дорослих членів сім`ї, складає 43,4 кв.м., що на одну особу становить 6,2 кв.м., та є грубим порушенням умов проживання сина. Службою у справах дітей та сім`ї Броварської РДА складено висновок про визначення місця проживання малолітніх дітей від 11 вересня 2017 року, в якому, зокрема, зазначено, що у зв`язку із загостренням конфлікту заявники не змогли домовитися про спілкування з дітьми ([PERSON] з донькою, а [PERSON] з сином) їм було організовано спільну зустріч на нейтральній території у присутності співробітників служби. Спостерігаючи за даною зустріччю було помічено, що малолітня [PERSON] уникає близьких контактів з матір`ю, відмовляється від особистого (без присутності батька) спілкування. Намагається тримати батька в полі зору. Дуже прив`язана до молодшого брата, охоче грається з ним. Хлопчик також був радий поспілкуватися з сестрою та батьком. Також у висновку зазначено, що відповідно до протоколу індивідуального діагностичного обстеження, проведеного психологом 16 серпня 2017 року, виявлено - в уявленні дівчинки батько має велике значення. Дитина має несвідоме негативне ставлення до матері, конфлікт у стосунках та відсутність емоційного контакту з нею. Колишня дружина відмовляється виконувати розпорядження Броварської РДА від 18 вересня 2017 року № 888, що підтверджується висновками по заяві [PERSON] та [PERSON] від 05 жовтня 2017 року та від 20 жовтня 2017 року, складених Дільничним офіцером поліції Броварського ВП ГУ НП в Київській області, листом [PERSON] від 22 вересня 2017 року та її позовом про скасування розпорядження, визначення місця проживання дитини та порядку участі батьків у вихованні дітей, захист прав та інтересів дітей. У зустрічній позовній заяві [PERSON] вказує, що його спілкування з сином та дітей між собою відбувається випадковими зустрічами, які не дають дітям нічого доброго, а навпаки тільки приносять біль та страждання, після чого донька іде додому з батьком, а син з матір`ю. Спілкування батька з сином та дітей між собою повинно приносити користь дітям, бути джерелом повноцінного розвитку та виховання. Роз`єднання дітей, які зростали в одній сім`ї, може призвести до їх неправильного психічного формування, оскільки вони прив`язані один до одного. Крім того, вказується, що заробітна плата [PERSON] є значно більшою, а ніж у [PERSON] . Під час проживання однією сім`єю дружина постійно з вечора до ранку знаходилася у мережі Інтернет, про що й сама вказує у позовній заяві. Через це порушувався режим харчування дітей, оскільки вони починали снідати біля 11, 12 13 години дня, що призводило до неодноразового захворювання доньки на ацетономічний синдром та лікування у лікарні. Просить зустрічний позов задовольнити, а у первісному позові відмовити. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник адвокат Сіладі О.І. підтримали заявлені позовні вимоги й просять їх задовольнити. Надали пояснення в обґрунтування позову, аналогічні викладеному. У задоволенні зустрічного позову просять відмовити. У судовому засіданні позивач [PERSON] , будучи допитаною у якості свідка, дала показання про те, що коли дитина проживала з нею, то і відносини між ними були іншими. Зараз відносини загострилися. [PERSON] розповідає, що батько їй придбаває речі, які вона не може їй купити. Коли вона була у школі, то [PERSON] сказала, що не дідусь, а вона побила дідуся, що не правду поліції сказала мати. Донька дарувала їй квіти, бувало декілька разів на день. Під час зустрічей з донькою колишній чоловік не відходить від неї. Не дає [PERSON] посидіти у неї на колінах. Зараз дитина налаштована проти неї. Ініціатором зустрічей є вона. Відповідач не намагається зустрічатися. Колишній чоловік її не повідомляє коли донька хворіє. Домовлялася з [PERSON] про те, що якщо одна дитина буде ночувати у неї, то інша у нього. Донька на таку пропозицію відгукувалася. Вона самостійно може утримувати обох дітей, одержує достатній заробіток, готує окремі кімнати та розпочинає у них ремонт для дітей. У судовому засіданні відповідач [PERSON] не визнав позов [PERSON] й просить у його задоволенні відмовити. Зустрічну позову заяву просить задовольнити, надав пояснення на її обґрунтування. У судовому засіданні представники відповідача Броварська РДА - Сліпчук І.О., Турченюк А.М., Хромець С.М. просили розглянути справу відповідно до вимог чинного законодавства, розв`язавши спір по суті. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши зібрані у справі докази, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] , та відповідач [PERSON] , [INFO] , перебували у зареєстрованому шлюбі із 07 травня 2011 року. [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] (т.1, а.с. 16, 17). Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2017 року (яке набрало законної сили) шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано (справа № 361/3960/17, провадження № 2/361/2403/17). Між [PERSON] та [PERSON] існує спір щодо визначення місця проживання малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] . Як вбачається із Витягу з протоколу засідання комісії з питань захисту прав дитини Броварської РДА від 22 серпня 2017 року (протокол № 16), за наслідками розгляду заяв [PERSON] та [PERSON] , комісією було вирішено, що у зв`язку з відсутністю вагомих аргументів, які б давали переваги батьку чи матері у визначенні місця проживання дітей, унеможливлюється прийняття рішення стосовно визначення їх місця проживання (т.1, а.с.14). 11 вересня 2017 року службою у справах дітей та сім`ї Броварської РДА надано до комісії з питань захисту прав дитини цієї адміністрації висновок про визначення місця проживання малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] (т.1, а.с.161). Службою у справах дітей та сім`ї встановлено, що [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] . Загальна площа будинку - 227,7 кв.м., який складається з п`яти кімнат, гостьової кімнати, кухні, передпокою. Будинок новий, охайний, світлий, облаштований необхідною побутовою технікою. Санітарно-гігієнічні умови задовільні. На час обстеження у будинку проживає [PERSON] та малолітня [PERSON] . Матір [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] . Будинок загальною площею 97,8 кв.м., який складається з чотирьох спалень, дві з яких суміжні, кухні, передпокою. У помешканні чисто, охайно. Будинок облаштований необхідною побутовою технікою. На час обстеження у будинку проживають: [PERSON] (заявниця), малолітній [PERSON] (син заявниці), [PERSON] , [PERSON] (батьки заявниці), [PERSON] (бабуся заявниці), [PERSON] , [PERSON] (рідний брат заявниці з дружиною). У зв`язку із загостренням конфлікту заявники не могли домовитися про спілкування з дітьми ( [PERSON] з донькою, а [PERSON] з сином). Їм було організовано спільну зустріч на нейтральній території у присутності співробітника служби. Спостерігаючи за даною зустріччю помічено, що малолітня [PERSON] уникає близьких контактів з матір`ю, відмовляється від особистого (без присутності батька) спілкування. Намагається тримати батька в полі зору. Дуже прив`язана до молодшого брата. Охоче грається з ним. Хлопчик також був радий поспілкуватися з сестрою та батьком. Будь-якого напруження у його стосунках з батьками не спостерігалося. Також з`ясувалося, що батькам важко уникати з`ясування обставин при дітях. Враховуючи викладене, а також індивідуальне діагностичне дослідження завідуючої НМЦПССО [PERSON] від 16 серпня 2017 року, служба у справах дітей Броварської РДА рекомендувала комісії з питань захисту прав дитини цієї адміністрації визначити місце проживання малолітньої [PERSON] з батьком [PERSON] , а малолітнього [PERSON] з матір`ю [PERSON] та призначити графік для забезпечення спілкування дітей між собою: І, ІІІ вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі, діти перебувають з матір`ю за адресою її місця проживання, а ІІ, ІV вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі діти перебувають з батьком за адресою його місця проживання. Перші та треті вихідні місяця [PERSON] привозить в суботу доньку матері за адресою: [ADDRESS] та забирає її у неділю. Другі та треті вихідні місяця [PERSON] приїздить забирати сина у матері за адресою: [ADDRESS] та повертає матері в неділю. Батьки вживають заходів, щоб діти виявляли бажання добровільно спілкуватися з ними (т.1, а.с.161). Відповідно до Витягу з протоколу засідання комісії з питань захисту прав дитини Броварської РДА від 12 вересня 2017 року (протокол № 17), прийнятого за наслідками розгляду заяви [PERSON] про визначення місця проживання дітей із батьком, вирішено: 1. визначити місце проживання малолітньої [PERSON] з батьком [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , а малолітнього [PERSON] з матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ; 2. для забезпечення спілкування дітей між собою призначити наступний графік: І, ІІІ вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі, діти проживають з матір`ю за адресою: [ADDRESS] ; ІІ, ІV вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі, діти проживають з батьком, за адресою: [ADDRESS] (т.1, а.с.13). Розпорядженням Броварської РДА «Про визначення місця проживання малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] » від 18 вересня 2017 року № 888: - визначено місце проживання малолітньої [PERSON] з батьком [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , малолітнього [PERSON] з матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ; - для забезпечення спілкування дітей між собою призначено наступний графік: І, ІІІ вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі, діти проживають з матір`ю за адресою: [ADDRESS] , а ІІ , ІV вихідні кожного місяця з 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі, діти проживають з батьком за адресою: [ADDRESS] (т.1, а.с.12). Як видно із копії протоколу індивідуального діагностичного обстеження [PERSON] , проведеного завідуючою НМЦПССО [PERSON] з метою визначення емоційного стану дитини, зробленого на замовлення служби у справах дітей, - відповідно до інтерпретування застосованих методик виявлено наступні результати та психо-емоційний стан дитини на момент обстеження: 1. першою дитина намалювала себе у лівому нижньому кутку аркуша, що вказує на відчуття дитиною своєї незначущості та непотрібності у родині. Зображення виявилося найменшим серед інших фігур, а тому можна сказати, що дівчинка відчуває потребу у захисті. Те, що вона не впливає на стосунки у сім`ї. [PERSON] передає свою здатність керувати власними почуттями. Зображені великі очі вказують на емоційність, чутливість. Тулуб намальований у вигляді серця, передає переживання та бурхливі емоції. Кольорова гама малюнку вказує на стан тривоги, напруженості. 2. Поряд з собою [PERSON] зобразила двоюрідну сестру [PERSON], що вказує на психологічне незадоволення стосунками у сім`ї, спробу відшкодувати брак близьких теплих стосунків, компенсувати недостатність емоційних зв`язків. Також свідчить про статеву ідентифікацію себе як дівчинки. 3. Наступним намалювала брата [PERSON] , він є значимим, кольорова гама передає тривожність. Тата дівчинка намалювала найбільшим і останнім, в її уявленні тато має велике значення в сім`ї. На питання «Чи нікого не забула?» [PERSON] відповідає «Ні тут вся моя сім`я». Маму дитина не намалювала, що свідчить як про реальне сприйняття ситуації, так і про травматичні переживання, пов`язані з родиною, дитина має несвідоме негативне почуття до цієї людини, конфлікт у стосунках та відсутність емоційного контакту. Методика «ДДЛ» вказує на конфліктну ситуацію, внаслідок якої дитина закрита для спілкування. Виявляється відчуття нерішучості, невідповідності, ворожості. Незадоволення сімейною ситуацією, наявність емоційного конфлікту. Дитина відчуває невпевненість у собі, потребу в схваленні, самотність, незахищеність, недостатнє задоволення потреби в любові і теплі. Проявляється захисна агресивність, неусвідомлений потяг вливати на ситуацію. Акцентування на подіях минулого. Малюнок вказує, що головне для дитини в даний час це безпека. Тест тривожності виявив індекс тривожності 42%, що відповідає середньому рівню. Нормальний рівень інтелект-розвитку, адекватне, реалістичне сприйняття світу та відчуття незначущості, непотрібності. Рекомендації: створити дитині спокійний емоційний, психологічний мікроклімат для життя та розвитку, відвідувати корекційні заняття з дитячим психологом (т.1, а.с. 49, 151). За повідомленням голови Броварської РДА від 05 березня 2018 року № 607/01-11 з малолітньою [PERSON] була проведена разова консультація психолога з використанням діагностики. Консультацію проводила завідувач науково-методичного центру психологічної служби відділу освіти Броварської РДА Діхтярук Т.І ., яка має вищу педагогічну освіту за спеціальністю «Українська мова та література». Відповідно до рішення державної кваліфікаційної комісії від 11 червня 2013 року відділення післядипломної освіти ДВНЗ «Переяслав-Хмельницький ДПУ імені Григорія Сковороди» [PERSON] було присвоєно кваліфікацію соціального педагога, практичного психолога у закладах освіти та видано диплом спеціаліста. [PERSON] має досвід роботи п`ятнадцять років, із яких десять років на посаді соціального педагога Шевченківської ЗОШ І-ІІІ ступенів та більше року на посаді завідувача науково-методичного центру психологічної служби відділу освіти Броварської РДА. Дитину на обстеження привів батько [PERSON] . Під час бесіди дівчинки з психологом батько знаходився в полі зору дитини. Участі у бесіді не приймав. За результатами консультації було складено протокол індивідуального діагностичного обстеження, у якому було вказано, які саме діагностичні методики використовувалися, інтерпретація малюнків дитини та рекомендації батькам (т.1, а.с.247). З Рецензії на протокол індивідуального психологічного обстеження дитини [PERSON] від 16 серпня 2017 року завідуючої НМЦПССО [PERSON] , замовленої позивачем [PERSON] та наданої Експертно-дослідною службою України від 10 квітня 2018 року, - протокол індивідуального психологічного обстеження не містить даних про особу, яка проводила дослідження (її кваліфікацію, стаж роботи). Документ наданий на дослідження не має жодного посилання на літературне джерело, не відповідає загальноприйнятному стилю викладення психологічної інформації. При цьому навіть у мережі Інтернет існує загальнодоступна психологічна література, в якій описані етапи та прийоми дослідження дітей у спірних питаннях виховання, де наголошено на необхідності проведення психологічного дослідження батьків та інших, значимих для дитини дорослих (при наявності такої можливості). Підкреслено, що у сучасній психологічній науці існують надійні та валідні методики, за допомогою яких може бути досліджене відношення батьків до дитини, стиль батьківського виховання (позитивні сторони та недоліки), прихованні мотиви поведінки, схильність до маніпулювання тощо. І дослідження особливостей кожного з батьків є необхідною умовою складання будь-яких висновків стосовно психологічного клімату у родині, а тим паче надання будь-яких рекомендацій щодо подальшої організації життя дитини. Під час рецензування встановлено невідповідність мети дослідження єдиній функції, яка на нього покладена, під час дослідження сімей на стадії розлучення та вирішення спірних питань стосовно дітей - допомогти встановити та умови виховання дитини, які будуть для неї з психологічної точки зору найліпшими. Виходячи з однобічності проведеного обстеження, його неінформативності та низької наукової обґрунтованості, а також його невідповідності загальнонауковим вимогам до проведення психологічного дослідження та оформлення його результатів, встановлюється, що висновки психолога [PERSON] відносно [PERSON] є неспроможними та необґрунтованими, не мають якої-небуть наукової або практичної цінності. Рецензування проведено доктором філософії в галузі психології Журавльовою М.О. , яка має вищу психологічну освіту, стаж роботи практичним психологом десять років, стаж експертної роботи - дев`ять років, є атестованим судовим експертом за спеціальністю 14.1. «Психологічні дослідження» (свідоцтво ОНДІСЕ МЮ України № 362) (т.2, а.с.57). Відповідно до Висновку психологічної експертизи № 236/04/2018 від 10 квітня 2018 року Експертно-дослідної служби України: 1) [PERSON] здійснює позитивний вплив на психологічний стан малолітньої [PERSON] та її розвиток. 2. Особистість матері [PERSON] характеризується наступними індивідуально-психологічними властивостями: оперативність, рухливість мислення, високий рівень загальної культури, стриманість, розсудливість, кмітливість, соціальна зрілість. Терпима, лагідна, доброзичлива, поступлива, легко знаходить спільну мову з людьми. Виявляє активність в соціальній сфері, має сильне почуття обов`язку, тактовна, дипломатична, чутлива до реакцій оточуючих. Не встановлено наявності у [PERSON] загострених рис характеру (акцентуацій). 3. [PERSON] з урахуванням її індивідуально-психологічних властивостей, інтелекту, властивостей емоційно-вольової сфери, спрямованості особистості, має необхідні для виховання дитини психолого-педагогічні якості. 4. Умови виховання матері [PERSON] сприяють психологічному здоров`ю та розвитку малолітньої [PERSON] . 5. Виходячи з індивідуально-психологічних особливостей матері [PERSON] дитини [PERSON] , її виховної концепції, її ставлення до дитини та інших психологічних умов, які були встановлені під час дослідження, розлучення дитини [PERSON] з матір`ю [PERSON] та будь-яке обмеження у спілкуванні з нею є негативним фактором для психологічного розвитку дитини. 6. Малюнок, наданий на дослідження, що намальований дівчинкою шести років [PERSON] , батьки якої знаходяться у процесі розлучення, та яка протягом півроку проживає поряд з батьком, відповідно до існуючих у психологічній науці методик необхідно інтерпретувати враховуючи всі психологічні умови розвитку дитини та всі елементи малюнку. Скорочена інтерпретація малюнку, наданого на дослідження: «На малюнку дівчинки відсутня мати. З одного боку, це відображає реальну ситуацію розвитку дитини, з другого - на малюнку у правому куті аркушу дівчинка намалювала додаткові елементи: ялинку та квітку. Поява саме такого символу на малюнку скоріш за все свідчить про приховану присутність матері [PERSON] на малюнку. Розташування ялинки у правому куті з одного боку може вказувати на віддаленість матері, з іншого - на сподівання [PERSON] у майбутньому бути поряд з мамою, так як правий кут аркуша зазвичай символізує майбутнє. Брак материнського тепла і турботи дівчинка може намагатися компенсувати малюючи поряд з собою двоюрідну сестричку. Аналіз розташування всіх фігур на малюнку дозволяє зробити наступні припущення стосовно функціонування сімейної системи. Фігура брата у порівнянні з фігурами інших членів сім`ї зафарбована одним темним кольором. Це може вказувати на почуття ревнощі до нього, як до молодшого у сім`ї, так і до того, хто зараз є ближчим до матері, проживає поряд із нею. Використання фіолетового кольору у даному випадку може з одного боку підкреслювати фантазійність присутності брата у родині, а з другого - його емоційну та інтелектуальну незрілість, також можливо, фіолетовий колір відображає, що брат дівчинки є найменшим у родині. При цьому він зображений більшим та вищим за дівчинку, що свідчить про його відображення у внутрішньому світі [PERSON] , як більш важливого у порівнянні з нею самою члена родини. Батька [PERSON] намалювала останнім, що вказує на його найменшу значимість для дитини, найменшу авторитетність. Однак, розміщення його фігури у центрі аркуша, його великий розмір вказує на домінантність, наявність сили та, можливо, контролюючу поведінку. Тиск, який дитина відчуває з боку батька, його «маніпулятивну» поведінку дівчинка може намагатися зменшити розміром рук - зображуючи їх короткими, навіть у порівнянні з короткими руками інших героїв малюнку, права рука зовсім майже відсутня. 7. Не можливо інтерпретувати малюнок сім`ї, наданий на дослідження, дівчинки шести років, батьки якої знаходяться у процесі розлучення, та яка протягом пів року проживає поряд з батьком, наступним чином: «Психоемоційний стан дитини - відчуття нею своєї незначущості та непотрібності у родині, відчуття потреби у захисті, переживання та бурхливі емоції, тривоги, напруженість, психологічне незадоволення стосунками в сім`ї, спроби відшкодувати брак близьких, теплих стосунків, компенсувати недостатність емоційних зв`язків. Тата дитина намалювала останнім. У її уявленні тато має велике значення в сім`ї. Маму дитина не намалювала та відповіла, що це вся її сім`я, що може свідчити про реальне сприйняття ситуації, про травматичні переживання, пов`язані із родиною, несвідоме негативне почуття до мами, відсутність емоційного контакту. Така інтерпретація є незмістовною, вибірковою та суперечливою (т.2, а.с. 77-97). Із копії повідомлення директора Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 23 липня 2018 року видно, що висновок психологічної експертизи № 236/04/2018 та рецензія на протокол індивідуального психологічного обстеження складені поза межами ОНДІСЕ, у не робочий час в інституті, не за дорученням керівництва інституту, тому розгляд обґрунтування висновку (проведення рецензії працівниками ОНДІСЕ) виходить за межі компетенції інституту. Під час проведення перевірки (виключно в межах компетенції ОНДІСЕ) з`ясовано про зазначення у висновку психологічної експертизи № 236/04/2018 наявності свідоцтва судового експерта, виданого ЕКК ОНДІСЕ. Відповідно до пояснень, наданих старшим судовим експертом Журавльовою М.О., вищезазначений висновок був підписаний нею як експертом у галузі психологічних знань, а зазначення наявності свідоцтва судового експерта, поряд з дипломом кандидата психологічних наук та іншими сертифікатами, є підтвердженням рівня її кваліфікації як практикуючого психолога. Однак відповідно до чинного законодавства експертом в цій частині були порушені вимоги нормативно-правових актів (т.2, а.с.223). Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 06 вересня 2018 року в цій справі призначена судова психологічна експертиза (т.2, а.с.248). Постановою Апеляційного суду міста Києва від 28 листопада 2018 року залишено без зміни ухвалу суду першої інстанції від 06 вересня 2018 року (т.3, а.с.172). Згідно із Висновком комісійної судової психологічної експертизи Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 20 червня 2019 року № 29760/29761/29762/18-61, - 1.Особистість батька малолітньої [PERSON] - [PERSON] характеризується наступними індивідуально-психологічними властивостями. Оптимістичність, емоційна нестійкість, демонстративність, потреба подобатися оточуючим, залежність від середовищних впливів. Гіпертонія чіпляння, яка стоїть на межі пристрасті. Впевнена тенденція до самоствердження, активна самореалізація, прагнення до відстоювання власних інтересів, здатність до самоконтролю та самоаналізу. Висока зовнішня реактивність й низька інтрапсихічна активність, спрямованість особистості на реальне оточення. Висока контактність та комунікабельність, схильність до лідерства. Розкутість поведінки, прагнення до лідерства. Приймає дитину такою, яка вона є, поважає і визнає її індивідуальність, схвалює її інтереси, підтримує плани, проводить з нею досить багато часу і не шкодує про це, виявляє щиру цікавість до того, що цікавить дитину, високо оцінює здібності дитини, заохочує самостійність і ініціативу, намагається бути на рівних з дитиною. Не встановлює психологічну дистанцію між собою та дитиною, намагається завжди бути ближче до неї, задовольняти її основні розумні потреби. Гарні педагогічні здібності. Невдачі дитини вважає випадковими і вірить у неї. Особистість матері малолітньої [PERSON] - [PERSON] характеризується наступними індивідуально-психологічними властивостями. Амбітно-захисні тенденції, потреба у відстоюванні власних установок, завзятість, протидія обставинам, яке носить захисний характер. Практичність і тверезість суджень, раціоналізм, тенденція до системного підходу при вирішенні проблем. Опора на накопичений досвід. Орієнтування на власну думку, опір зовнішньо-середовищним впливам. Зрілість життєвої платформи. Почуття суперництва, блокада контактів, стійкістю інтересів, стеничністю установок, спрямованих на відстоювання власної думки, активність позиції, виражено позитивне ставлення до дитини, приймає дитину такою, якою вона є, поважає і визнає її індивідуальність. Займає по відношенню до дитини протилежну позицію. Встановлює значну психологічну дистанцію між собою і дитиною, мало про дитину піклується. Психологічний контроль над діями дитини з її боку практично відсутній. Невдачі дитини вона вважає випадковими і вірить у неї. 2.З урахуванням індивідуально-психологічних властивостей, інтелекту, властивостей емоційно-вольової сфери, спрямованості особистості [PERSON] має виражені труднощі у взаємостосунках з [PERSON] . З урахуванням індивідуально-психологічних властивостей, інтелекту, властивостей емоційно-вольової сфери, спрямованості особистості [PERSON] має психологічно-налагоджені, довірчі взаємостосунки з [PERSON] 3. Умови виховання батька малолітньої [PERSON] - [PERSON] та його індивідуально-психологічні якості впливають цілком позитивно і потенційно можуть вплинути позитивно на емоційний, психологічний стан, відчуття благополуччя та розвиток малолітньої дитини [PERSON] . 4.Умови виховання матері малолітньої [PERSON] - [PERSON] та її індивідуально-психологічні якості мають негативний вплив і потенційно можуть вплинути негативно на емоційний, психологічний стан, відчуття благополуччя та розвиток малолітньої дитини [PERSON] . Враховуючи наявні порушення дитячо-батьківських взаємин між матір`ю та дитиною, яка займає по відношенню до дитини протилежну позицію, [PERSON] схильна до: встановлення значної психологічної дистанції між собою і дитиною, мало про дитину піклується. Контроль над діями дитини з її боку практично відсутній, що може призвести до руйнування меж дозволеності, безконтрольності та утрати почуття благополуччя дитиною [PERSON] при спільному проживанні з матір`ю. 5.Розлучення малолітньої дитини [PERSON] з її матір`ю [PERSON] та обмеження спілкування з нею може бути корисним для психологічного стану дитини [PERSON] . Зокрема, у випадках, якщо матір буде використовувати по відношенню до дитини фізичну та вербальну агресію. 6.Малюнки, що долучені до матеріалів справи [PERSON] , які виконані малолітньою [PERSON] під час її сумісного проживання з батьками, є не придатними для інтерпретування в межах цього експертного провадження за об`єктивних умов, зазначених у дослідницькій частині (за результатами психологічного дослідження змісту наданих малюнків експерти одноголосно дійшли висновку, що в наданому змістовному контенті вони фактично є вирваними з невідомого контексту. Кожна психодіагностична методика розкриває стан людини на момент дослідження, тобто на наступний день картина може змінитись. Для проведення повноцінного психологічного аналізу продуктів діяльності дитини у вигляді малюнків необхідно мати об`єктивно підтверджену інформацію про те, який був вік дитини при створенні малюнку, в яких умовах створювався конкретний малюнок, коли та протягом якого часу створювалися дані малюнки, ким саме вони були намальовані (вони повинні бути якимось чином ідентифіковані, принаймні - підписані), хто саме (або - що) намальований на них. Дана інформація необхідна для об`єктивного проведення дослідження, в якому можна визначити та дослідити динаміку розвитку дитини, її поведінки та навколишньої ситуації в її соціальному середовищі. Кожний малюнок дитини потрібно аналізувати разом з поясненнями дитини до цього малюнку саме під час та в процесі його створення. Коли в сім`ї росте дівчинка, то бажання її бути схожою на матір є зовсім нормальним. Дівчата в молодшому дошкільному та шкільному віці схильні частіше зображати принцес, королев, привабливих персонажів мультиків жіночої статі. Перша в житті особа жіночої статті у дитини є мама, яка впливає на формування жіночності. Дитина підсвідомо хоче бути схожою на неї. Тоді як хлопчики в більшості випадків себе ідентифікують з батьком і більш схильні ідентифікувати себе з ним. Інтерпретувати малюнок, де зображено дві особи жіночої статті, одна з яких є вищою за зростом, а друга - нижчою, з точки зору, що це зображена мама та донька, і що саме так собі дитина бачить свою родину, з позицій принципу незалежності, об`єктивності і повноти експертної діяльності в межах даного експертного провадження є необ`єктивним. Відтак на малюнку, де зображена сім`я дитини (том № 1, а.с.250), зображено 2 особи жіночої статі, які схожі між собою окрім зросту, вказано, що 1 особа - це сама дівчинка, а інша це сестричка [PERSON] . Тому, об`єктивно інтерпретувати зміст цих зображень та вважати, що на малюнках зображена саме [PERSON] разом з [PERSON] (том 2, а.с. 40, 41, 42), з позицій принципу законності, незалежності, об`єктивності і повноти експертної діяльності в межах даного експертного провадження не представляється можливим у зв`язку з непридатністю наданих малюнків до об`єктивного інтерпретування. У зв`язку з тим, що психологічно значима інформація щодо об`єктів дослідження (малюнків) є неповною, недостатньою і не придатною до об`єктивного інтерпретування в межах даного експертного провадження, провести повне об`єктивне дослідження в дискурсі питання № 6 не представляється можливим). 7.Відповідно до існуючих у психологічній науці методик можливо інтерпретувати малюнок, наданий для індивідуального діагностичного обстеження [PERSON] , з урахуванням наданих на дослідження даних. Психологічну інтерпретацію наданого на дослідження малюнку наведено в дослідницькій частині висновку (об`єктом дослідження в межах змісту питання № 7 виступає «малюнок сім`ї» (том № 1, а.с.250). Відповідно до протоколу індивідуального діагностичного обстеження вік підекспертної 5 років 10 місяців (том № 1, а.с.248). Оригінал малюнку надійшов на експертизу за листом Броварського міськрайонного суду Київської області (вх. КНДІСЕ № 2167-19). Малюнок дитини - це проекція її внутрішнього світу на аркуші паперу. Тест «Малюнок сім`ї» використовується для дослідження сімейної ситуації і почуттів, які відчуває дитина по відношенню до членів сім`ї. Діагностична цінність цієї процедури полягає в тому, що дитина може висловити свої почуття і ставлення до членів сім`ї на символічному рівні, яке може бути не цілком усвідомленим, або - яке важко висловити словами. Метою даного тесту є виявлення особливостей відносин дитини в сім`ї. За результатами проведеного членами комісії психологічного аналізу наданого на дослідження малюнку, комісія експертів одноголосно дійшла висновку, що інтерпретувати наданий на експертизу малюнок можна наступним чином: - квітка свідчить про реальне чи бажане почуття спокою і безтурботності: привабливі персонажі, предмети розмальовуються в яскраві чисті кольори (Метод Р.Бернса); - для людей, які малюють ялини, найчастіше характерна схильність до домінування, організаторські здібності, активність (тест К.Коха); - прийняття того факту, що матір живе окремо: дитина не малює тих, хто для неї найменш емоційно привабливий, або тих, з ким у неї існують конфлікти в сім`ї (метод Л.Кормана ); - діти зменшують склад сім`ї, «забуваючи» намалювати тих її членів, які їм менш емоційно привабливі, з якими склалися конфліктні відносини (відсутня матір): не малюючи їх, дитина нібито розряджає неприйнятну емоційну атмосферу в сім`ї, уникає негативних емоцій, пов`язаних з певними людьми ( Хоментаускас Г.Т. ); - якщо додатково до членів сім`ї намальована дитина того ж віку (двоюрідний брат, дочка сусіда і т.п.), - це є відображенням потреби в рівноправних, кооперативних зв`язках; - штрихування - нав`язливий тривожний стан, внутрішній неспокій ( Лібін В.В. ); - дитина, яка почуває себе в сім`ї невпевнено, користується для передачі своєї невпевненості дуже простою технікою: під усіма фігурантами вона проводить лінію, немов надаючи їм опори. Чим сильнішою є нестабільність в почуттєвих відносинах в сім`ї, тим більше дитина відчуває необхідність надати малюнкові сім`ї впевненої і надійної опори, часто у вигляді жирної лінії (метод Р.Бернса); - намальовані додатково до батьків (чи замість них) люди, не пов`язані з сім`єю людей вказують на відсутність сприймання сім`ї, на пошук людини, здатної задовольнити потребу дитини в близьких емоційних контактах ( Хоментаускас Г.Т. ); - персонаж, зображений більше за інших (тато), володіє, на думку дитини, найбільшою владою в родині, менш за всіх зображена особа (персона дівчинки) - чия влада в родині мінімальна; - значно меншими, ніж інших членів сім`ї, малюють себе діти, які: а) відчувають свою незначність, непотрібність і т.п.; б) вимагають опіки, турботи з боку батьків; - персонаж, зображений взагалі без вух, може ігнорувати те, що про нього говорять інші люди; - виділено 2 психологічні мікроструктури в сім`ї за статевими ознаками: жіноча ( [PERSON] разом зі своєю сестрою [PERSON]), чоловіча ( [PERSON] брат та тато [PERSON]); - самим «розумним» членом своєї сім`ї дитина вважає ту людину, яку вона наділила найбільшою головою - це тато; - дитина першою намалювала себе, що вказує на егоцентризм як вікову характеристику. Виходячи з цього, послідовність малювання більш інформативна в тих випадках, коли дитина малює першим не себе і не мати, а іншого члена сім`ї). 8.Рівень психічного розвитку [PERSON] дозволяє їй формулювати і висловлювати думку щодо перспектив відносин зі значущими для неї дорослими - батьком і матір`ю, а також самостійно й виважено виражати власні думки та бажання щодо спільного проживання з ними. 9.Між [PERSON] та [PERSON] спостерігається порушення характеру дитячо-батьківських взаємин і сформоване негативне ставлення до матері, при взаємодії прослідковується протидія з боку дитини. Висловлене різко негативне ставлення до окремо проживаючої матері поєднується з позитивно забарвленою взаємодією з нею, що може свідчити про внутрішньо конфліктне і суперечливе ставлення дівчинки до мами. Між [PERSON] та [PERSON] спостерігаються емоційно близькі стосунки, при взаємодії прослідковується співробітництво з боку дитини. 10.З психологічної точки зору малолітній дитині [PERSON] , [INFO] , доцільніше проживати з її батьком - [PERSON] , не змінюючи при цьому своє звичайне соціальне середовище (Т.4, а.с. 3-16). Позивачем [PERSON] подано до суду клопотання про приєднання до матеріалів справи Рецензії Бюро психологічних досліджень [PERSON] . № 4/19-р від 27 вересня 2019 року на висновок експертів № 29760/29761/29762/18 від 20 червня 2019 року, яка була проведена експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Левчук Г.В., Ірхіним Ю.Б., Семенцьом А.В., Литвиненком Є.С., Черненко Т.Г., Янченко О.В. (т.4, а.с.73). Судом у задоволенні цього клопотання відмовлено. У чинному законодавстві не передбачені підстави для проведення рецензування приватними експертами висновків комісійних судових експертиз, проведених державними установами, а також з підстав відсутності сумнівів у компетентності судових експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, неправильності наданого ними висновку у цій справі (т.4, а.с.170). Як до розгляду справи, так і під час судового провадження, сторони не дійшли до спільної точки зору стосовно врегулювання спору, що також підтверджується численними їхніми зверненнями до правоохоронних органів та органів місцевого самоврядування. Обставини взаємовідносин батьків між собою, спілкування з донькою були перевірені та досліджені під час прослуховування окремих звукозаписів розмов між ними, які були надані до суду сторонами. Як вбачається із копії Витягу з протоколу засідання комісії з питань захисту прав дитини Броварської РДА від 11 грудня 2018 року № 27 (пункт 11. Про неналежне виконання батьківських обов`язків [PERSON] по відношенню до сина [PERSON] , [INFO] ), - до органу опіки та піклування звернувся [PERSON] з проханням розглянути на комісії з питань захисту прав дитини питання щодо неналежного виконання [PERSON] своїх батьківських обов`язків по відношенню до сина [PERSON] , [INFO] . [PERSON] у зверненні зазначив, що [PERSON] тривалий час не відвідує садочок, що порушує право дитини на обов`язкову дошкільну освіту. 22 листопада 2018 року з [PERSON] проведено бесіду щодо відвідування дитиною дошкільного навчального закладу. З її слів [PERSON] хворіє, тому не відвідує садочок. Як тільки дитина одужає, то почне відвідувати дошкільний навчальний заклад. Повідомила, що в суді триває розгляд справи щодо визначення місця проживання малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] . Вирішено надіслати [PERSON] лист з роз`ясненням щодо належного виконання батьківського обов`язку в частині здобуття дитиною обов`язкової дошкільної освіти (т.4, а.с.56). Наявними у матеріалах справи даними, встановлено, що сторони [PERSON] та [PERSON] забезпечені житлом, працевлаштовані, за місцем проживання характеризуються з позитивної сторони, на обліку у лікарів психіатра та нарколога не перебувають. Матеріально-побутові умови проживання кращі, а отримуваний дохід більший, у [PERSON] Принципом 6 Декларації прав дитини, прийнятою резолюцією 1386 (XIV) Генеральної Асамблеї ООН від 20 листопада 1959 року, передбачено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові та розуміння. Вона має, якщо це можливо, зростати в піклуванні та під відповідальністю своїх батьків, у будь-якому разі - в атмосфері любові та моральної і матеріальної забезпеченості; малолітня дитина, крім випадків, коли є виняткові обставини, не має розлучатися зі своєю матір`ю. Статтями 3, 9 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-ХІІ, визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Забезпечується те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно з судовим рішенням, визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в найкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають роздільно і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини. Право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини, поважається. Сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. У разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок її участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом (статті 11, 12, 15 Закону України «Про охорону дитинства» від 26 квітня 2001 року № 2402-ІІІ). Відповідно до статті 141 Сімейного кодексу України (далі - СК України) мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу. Згідно із статтею 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою цієї статті. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. За змістом статей 158, 159 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини. Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання того), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. У разі ухилення від виконання рішення суду особою, з якою проживає дитина, суд за заявою того з батьків, хто проживає окремо, може передати дитину для проживання з ним. Особа, яка ухиляється від виконання рішення суду, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини. Статтями 4, 12, 13 ЦПК України чітко визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із статтями 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до частин першої, п`ятої, шостої, сьомої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадках, передбачених цим Кодексом. Згідно із рішенням «Проніна проти України» № 63566/00, *23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, пункт 1 статті 6 Конвенції (995 _004) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), № 4909/04, * 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Дослідивши зазначені вище докази, а також інші матеріали справи, суд погоджується з розпорядженням органу опіки та піклування щодо визначення місця проживання малолітніх дітей, а також встановленим графіком спілкування ними між собою. Процедура прийняття розпорядження дотримана. Пунктом 72 постанови Кабінету Міністрів України «Питання діяльності органів опіки та піклування, пов`язаної із захистом дитини» від 24 вересня 2008 року № 766 передбачено, що для розв`язання спору між батьками щодо визначення місця проживання дитини один із батьків подає службі у справах дітей за місцем проживання (перебування) дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини, довідку з місця навчання, виховання дитини, довідку про сплату аліментів (у разі наявності). Під час розв`язання спорів між батьками щодо визначення місця проживання (перебування) дитини служба у справах дітей повинна керуватися найкращими інтересами дитини з урахуванням рівних прав та обов`язків матері та батька щодо дитини. Працівник служби у справах дітей за місцем проживання (перебування) дитини проводить бесіду з батьками та відвідує дитину за місцем проживання, про що складає акт обстеження умов проживання за формою згідно з додатком 9, а також звертається до соціального закладу та/або фахівця із соціальної роботи для забезпечення проведення оцінки потреб сім`ї з метою встановлення спроможності матері, батька виконувати обов`язки з виховання дитини та догляду за нею. Під час розгляду питання про визначення місця проживання дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, стан здоров`я дитини, факти вчинення домашнього насильства стосовно дитини або за її присутності та інші вагомі обставини. Місце проживання дитини не може бути визначене з тим із батьків, який не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або вживає наркотичні засоби, своєю поведінкою може зашкодити здоров`ю та розвитку дитини. Після обстеження житлово-побутових умов, проведення бесіди з батьками та дитиною служба у справах дітей складає висновок про визначення місця проживання дитини і подає його органу опіки та піклування для прийняття відповідного рішення. Порушень зі сторони відповідача Броварської РДА при прийнятті оскаржуваного розпорядження від 18 вересня 2017 року № 888 не встановлено. За таких обставин, позов [PERSON] та зустрічний позов [PERSON] до Броварської РДА про скасування розпорядження від 18 вересня 2017 року № 888 задоволенню не підлягають. Суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до [PERSON] про визначення місця проживання з нею малолітньої [PERSON] задоволенню не підлягає. Суд, за наслідками дослідження доказів у справі та її розгляду по суті, приходить до висновку, що в найкращих інтересах малолітньої [PERSON] місцем її проживання слід визначити з батьком [PERSON] . Позов [PERSON] до [PERSON] про визначення способу участі батька [PERSON] у вихованні малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] задоволенню не підлягає, оскільки вона, як позивач, не наділена правом на звернення до суду від імені відповідача та пред`являти за нього зустрічні позовні вимоги. Таким чином, позов [PERSON] до Броварської РДА та [PERSON] задоволенню не підлягає. Зустрічний позов [PERSON] в частині заявлених вимог до [PERSON] про визначення місця проживання малолітніх дітей з ним підлягає задоволенню частково. Суд вважає, що, як зазначено вище, зібрані по справі докази свідчать про необхідність визначення місця проживання малолітньої [PERSON] із батьком [PERSON] . У частині заявлених вимог щодо необхідності визначення місця проживання малолітнього [PERSON] із батьком [PERSON] позовні вимоги задоволенню не підлягають через їх недоведеність. Зібрані по справі докази не є достатніми та переконливими для прийняття рішення, що визначення місця проживання малолітнього [PERSON] із батьком [PERSON] буде відповідати інтересам дитини, і що мати [PERSON] не може забезпечити належне виховання та догляд за цією малолітньою дитиною. Відповідач [PERSON] приймав участь у судовому розгляді справи, заперечував проти призначення судової психологічної експертизи, призначення якої було ініційовано позивачем [PERSON] й стосувалася питань, пов`язаних із спілкуванням з донькою [PERSON] . Клопотань щодо призначення такого виду експертизи й щодо сина [PERSON] не заявляв, своїм правом на вчинення цієї процесуальної дії не скористався. Вже після проголошення ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 06 вересня 2018 року про призначення у справі судової психологічної експертизи, відповідач [PERSON] подав до канцелярії цього суду клопотання щодо призначення цього виду експертизи і відносно сина [PERSON] , а також апеляційну скаргу на ухвалу суду від 06 вересня 2018 року, яка судом апеляційної інстанції була залишена без зміни. При вирішенні зустрічного позову та визначенні місця проживання малолітньої [PERSON] із батьком [PERSON] суд вважає за необхідне визначити місце проживання малолітнього [PERSON] із матір`ю [PERSON] . Згідно із статтями 160, 161 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини. Якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. Орган опіки та піклування або суд не можуть передати дитину для проживання з тим із батьків, хто не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або наркотичними засобами, своєю аморальною поведінкою може зашкодити розвиткові дитини. Із урахуванням інтересів малолітніх дітей, забезпечення їх спілкування між собою, а також забезпечення участі кожного із батьків у їхньому вихованні, відповідно до положень частини другої статті 159 СК України, суд вважає за необхідне визначити наступний графік побачень: - перший, третій тиждень кожного місяця із 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі малолітні діти [PERSON] та [PERSON] проживають із матір`ю [PERSON] за адресою проживання матері; - другий, четвертий тиждень кожного місяця із 10 год. 00 хв. суботи до 18 год. 00 хв. неділі малолітні діти [PERSON] та [PERSON] проживають з батьком [PERSON] за адресою місця проживання батька. Таким чином, зустрічний позов підлягає задоволенню частково. На підставі викладеного,

Outcome: partial