Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-30 00:00:00

У жовтні 2020 року позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулися до Заводського районного суду м. Запоріжжя із зазначеним позовом. В обґрунтування власних вимог зазначили, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS] . 28.07.2020 належну позивачам квартиру було затоплено. Згідно складеного комісією ТОВ «Місто для людей Запоріжжя» акту обстеження технічного стану квартири, було встановлено, що залиття відбулося з квартири [ADDRESS] (власником якої є [PERSON] ), з причин халатного відношення власника квартири [ADDRESS] до внутрішньо квартирних трубопроводів та сантехнічних приладів. Під час обстеження квартири [ADDRESS] було встановлено, що через її залиття Позивачам завдано майнової шкоди. За проведення вказаного обстеження позивачами було сплачено ТОВ «Місто для людей Запоріжжя» грошові кошти у сумі 800 грн. Відповідно до звіту з оцінки майнового збитку, складеного оцінювачем ЗТБ «Гілея» було встановлено, що розмір майнового матеріального збитку складає 18134 грн. За проведення незалежної оцінки [PERSON] було сплачено ЗТБ «Гілея» грошові кошти у сумі 1000 грн. Крім того, внаслідок залиття квартири позивачам було завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу залиття квартири, через що остання стала частково непридатною для використання без проведення ремонту. Відповідач добровільно відшкодовувати шкоду не бажає. У зв`язку із чим позивачі просять стягнути з відповідача на користь [PERSON] матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 10867 грн. (матеріальна шкода 9067 грн., витрати на обстеження і складання акту від 14.08.2020 ТОВ «Місто для людей Запоріжжя» 800 грн., витрати на проведення ЗТБ «Гілея» незалежної оцінки 1000 грн). Стягнути з відповідача на користь [PERSON] матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 9067 грн. Стягнути з відповідача на користь позивачів по 3000 грн. моральної шкоди. Судові витрати покласти на відповідача. Ухвалою судді Заводського районного суду м. Запоріжжя від 17.11.2020 позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, справу призначено до підготовчого засідання на 16.12.2020. Ухвалою суду від 20.01.2021 було закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду на 24.02.2021. У судове засідання позивачі [PERSON] та [PERSON] не з`явилися, на адресу суду надійшла заява представника позивачів [PERSON] про розгляд справи у його відсутності та відсутності позивачів. Позовні вимоги підтримують, просять задовольнити у повному обсязі. Не заперечують проти заочного рішення у справі. Відповідач належним чином повідомлена про дату, час і місце судового розгляду справи, однак до судового засідання не з`явилася, причину своєї неявки суду не повідомила, відзиву не подала, а тому суд прийшов до переконання про можливість розгляду справи за її відсутності. На підставі наявних у справі доказів, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст.\~280 ЦПК України. Відповідно до ч.\~2 ст.\~247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши матеріали\~справи та\~оцінивши наявні\~у справі\~докази у\~їх сукупності,\~суд вважає,\~що позов\~підлягає частковому\~задоволенню з\~наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] на праві спільної часткової власності по Ѕ частині, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № [NUMBER] та Витягом про Державну реєстрацію (а.с. 19-20). 14.08.2020 комісією в складі працівників ТОВ «Місто для людей Запоріжжя» проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] . Згідно висновків комісії залиття квартири [ADDRESS] відбулося з квартири [ADDRESS] з причин халатного відношення власника квартири [ADDRESS] до внутрішньо квартирних трубопроводів та сантехнічних приладів (а.с. 27). Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а.с. 23). Факт залиття квартири [ADDRESS] , яке сталося з вище розташованої квартири [ADDRESS] в наслідок халатного відношення при користуванні санітарно-технічними приладами відповідачем [PERSON] не спростовано. Положеннями ст.\~319\~ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Згідно ст.\~177 ЖК України, громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені ЦК України (ст.\~151 ч.\~2 ЖК України). З матеріалів справи вбачається, що халатне ставлення власника квартири [ADDRESS] до внутрішньо квартирних трубопроводів та сантехнічних приладів у квартирі, свідчить про наявність її вини у заподіянні шкоди власникам нижче розташованої квартири [ADDRESS] , що стало причиною її залиття. Згідно з ч.\~3 ст.\~386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно звіту оцінки майна (майнового збитку) (визначення ринкового майнового збитку, який був нанесений житловій однокімнатній квартирі, яка розташована за адресою: [ADDRESS] ) від 28.07.2020 ринковий майновий матеріальний збиток склав 18134 грн., в тому числі ПДВ (20%) 3022,33 грн. (а.с. 32-105). Статтею 1192\~ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Крім того, статтею 22\~ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Відповідно до ст.\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Зазначений доказ, а саме звіт оцінки майна суд вважає належним і допустимим в силу положень ст.ст.\~77, 78\~ЦПК України і містить відомості щодо розміру матеріального збитку, завданого власникам в результаті залиття квартири. Враховуючи, що відповідач не спростувала презумпцію її вини у заподіянні шкоди позивачам, матеріалами справи підтверджено факт залиття квартири, яка належить позивачам, тому позовні вимоги підлягають задоволенню і з відповідача на користь позивачів слід стягнути матеріальну шкоду, а саме 18134 грн. матеріальний збиток, спричинений залиттям квартири, та 800 грн. - грошові кошти, сплачені ТОВ «Місто для людей Запоріжжя» за проведення обстеження та складання акту обстеження від 14.08.2020, що підтверджується відповідною квитанцією (а.с.\~28). Відповідно до ст.\~23\~ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, та у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Оцінивши доводи позивачів про завдання моральної шкоди та враховуючи усі докази у справі, суд доходить до висновку, що діями відповідача, які проявилися у її халатному ставленні до внутрішньо квартирних трубопроводів та сантехнічних приладів у квартирі, що в подальшому призвело до залиття квартири позивачів та їх подальших моральних страждань, негативних емоціях та переживаннях з приводу залиття квартири, через що остання стала частково непридатною для використання без проведення ремонту, тому вважає, що є підстави для стягнення компенсації цієї шкоди. Разом з цим, заявлений позивачами до відшкодування розмір моральної шкоди по 3000 грн. суд вважає надмірним та, з урахуванням того, що на цей час не існує якогось сталого алгоритму визначення розміру моральної шкоди, але виходячи з характеру правопорушення і його наслідків для позивачів, тривалість їх страждань і переживань, беззаперечної зміни укладу життя, оцінивши усі чинники завданої моральної шкоди, виходячи із морально-правових імперативів справедливості, розумності й добросовісності суд приходить до висновку, що з відповідача [PERSON] на користь [PERSON] та [PERSON] слід стягнути по 1000 грн. (кожній) у якості відшкодування моральної шкоди. Відповідно до ст.\~133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з ч.ч.\~6,\~7 ст.\~139 ЦПК України, розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Вирішуючи питання щодо стягнення з відповідача на користь позивача [PERSON] суми коштів за оцінку майнового матеріального збитку у розмірі 1000 грн., що документально підтверджена актом виконання послуг з оцінки майна згідно договору №\~21/08-2020 від 21.08.2020 (а.с. 31,32), суд виходить з того, що матеріальна шкода позивачам спричинена внаслідок неправильних (винних) дій відповідача. А тому, відповідно до ч.\~9 ст.\~141\~ЦПК України суд повністю покладає зазначені витрати на відповідача. Відповідно до ст.\~141 ЦПК України, судовий збір у разі задоволення позову покладається на відповідача. Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що позов задоволено частково та при зверненні до суду позивачами було сплачено судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп., що підтверджується відповідною квитанцією, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача [PERSON] суму сплаченого нею судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у сумі 711,06 грн. В частині вимог про стягнення витрат на правову допомогу суд зазначає наступне. За приписами статті 133 ЦПК України, витрати на професійну правничу допомогу відносяться до судових витрат. Відповідно до ст.\~137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Позивачами надані неналежні докази на підтвердження понесення витрат на правову допомогу, зокрема копія квитанції від 07.10.2020 (а.с. 108), а тому суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленої вимоги щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Outcome: partial