Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-11 00:00:00

У жовтні 2016 року [PERSON] та [PERSON] звернулись в суд з позовом до [PERSON] про стягнення майнової та відшкодування моральної шкоди. Свої вимоги мотивують тим, що 20 травня 2016 року об 11 годині 10 хвилин по вул. В. Гетьмана, 24/9 в м. Києві сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортних засобів - автомобіля марки «Ауді А6», державний реєстраційний номер [NUMBER], під керуванням [PERSON], власником якого є [PERSON], та автомобіля марки «Geely Emorand 7», державний реєстраційний номер [NUMBER], власником якого є [PERSON] Постановою Солом'янського районного суду м. Києва від 09 червня 2016 року, [PERSON] визнано винною у зазначеній дорожньо-транспортній пригоді. У результаті зіткнення був пошкоджений автомобіль марки «Ауді А6», державний реєстраційний номер [NUMBER]. Цивільно-правова відповідальність відповідача застрахована в ПАТ «Страхова компанія «СКАЙД» згідно Полісу обов'язково страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № АЕ/9044741. 23 травня 2016 року [PERSON] звернувся до ПАТ «Страхова компанія «СКАЙД» із повідомленням про дорожньо-транспортну пригоду. Проте, страхова компанія відшкодування не виплачує та не надає відповіді на заяви. Згідно Звіту № 67/06/16 про оцінку вартості матеріального збитку, нанесеного власнику пошкодженого колісного транспортного засобу від 16 червня 2016 року, матеріальний збиток становить 29422 гривні 83 копійки, вартість проведення оцінки складає 800 гривень. Просять суд ухвалити рішення, яким: - стягнути з відповідача на користь [PERSON] на відшкодування майнової шкоди в розмірі 29422 гривні 83 копійки; - стягнути з відповідача на користь [PERSON] витрати за проведення експертизи в сумі 800 гривень; - стягнути з відповідача на користь [PERSON] на відшкодування моральної шкоди в сумі 1450 гривень; стягнути з відповідача на користь [PERSON] на відшкодування моральної шкоди в сумі 1450 гривень. 22 листопада 2017 року представник позивачів подала до суду заяву про зменшення позовних вимог. Просила суд ухвалити рішення, яким: - стягнути з відповідача на користь [PERSON] на відшкодування майнової шкоди в розмірі 15724 гривні 84 копійки; - стягнути з відповідача на користь [PERSON] витрати за проведення експертизи в сумі 800 гривень; - стягнути з відповідача на користь [PERSON] витрати на оплату юридичних послуг з метою отримання від МТСБУ відшкодування шкоди в розмірі 500 гривень; - стягнути з відповідача на користь [PERSON] на відшкодування моральної шкоди в сумі 1450 гривень; стягнути з відповідача на користь [PERSON] на відшкодування моральної шкоди в сумі 1450 гривень. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2016 року позовну заяву [PERSON] та [PERSON] залишено без руху. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2016 року відкрито провадження у справі. Представник позивачів у судовому засіданні підтримала заявлені вимоги з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог та просила їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с. 77). У матеріалах справи містяться письмові заперечення [PERSON],, з яких вбачається, що вона просить відмовити в задоволенні позову повністю (а.с. 51-52). Зазначено, що між нею та ПАТ «Страхова компанія «СКАЙД» укладено Поліс обов'язково страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № АЕ/9044741. Таким чином, обов'язок по відшкодуванню шкоди, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, має нести ПАТ «Страхова компанія «СКАЙД». Позивачами не надані докази понесених витрат по відновленню автомобіля та не зазначено чи відбулось фактичне здійснення ремонту транспортного засобу. Крім того, у оцінювача відсутні правові підстави для визначення розміру матеріального збитку станом на 20 травня 2016 року, оскільки транспортний засіб було оглянуто через 25 календарних днів після дорожньо-транспортної пригоди. Також, розмір моральної шкоди позивачами не обґрунтований. Заслухавши пояснення представника позивачів, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що 20 травня 2016 року об 11 годині 10 хвилин по вул. В. Гетьмана, 24/9 в м. Києві сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортних засобів - автомобіля марки «Ауді А6», державний реєстраційний номер [NUMBER], під керуванням [PERSON], та автомобіля марки «Geely Emorand 7», державний реєстраційний номер [NUMBER], власником якого є [PERSON] У результаті зіткнення був пошкоджений автомобіль марки «Ауді А6», державний реєстраційний номер [NUMBER], власником якого є [PERSON] (а.с. 5). Постановою Солом'янського районного суду м. Києва від 09 червня 2016 року, [PERSON] визнано винною у зазначеній дорожньо-транспортній пригоді (а.с. 4). Постанова є чинною. Транспортний засіб марки «Geely Emorand 7», державний реєстраційний номер [NUMBER] застрахований в ПАТ «СК «Скайд» згідно Полісу № АЕ/9044741 обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (а.с. 31). 23 травня 2016 року [PERSON] звернувся до ПАТ «Страхова компанія «СКАЙД» із повідомленням про дорожньо-транспортну пригоду (а.с. 24). Проте, страхова компанія відшкодування не виплачує та не надає відповіді на заяви. Завдання потерпілому шкоди особою, цивільна відповідальність якої застрахована, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди породжує деліктне зобов'язання, в якому праву потерпілого (кредитора) вимагати відшкодування завданої шкоди в повному обсязі кореспондується відповідний обов'язок боржника (особи, яка завдала шкоди). Водночас така дорожньо-транспортна пригода слугує підставою для виникнення договірного зобов'язання згідно з договором обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, в якому потерпілий так само має право вимоги до боржника - в договірному зобов'язанні ним є страховик. Разом з тим, зазначені зобов'язання не виключають одне одного. Деліктне зобов'язання - первісне, основне зобов'язання, в якому діє загальний принцип відшкодування шкоди в повному обсязі, підставою його виникнення є завдання шкоди. Натомість страхове відшкодування - виплата, яка здійснюється страховиком відповідно до умов договору, виключно в межах страхової суми та в разі, якщо подія, в результаті якої завдана шкода, буде кваліфікована як страховий випадок. Одержання потерпілим страхового відшкодування за договором не обов'язково припиняє деліктне зобов'язання, оскільки страхового відшкодування може бути недостатньо для повного покриття шкоди, й особа, яка завдала шкоди, залишається зобов'язаною. При цьому, потерпілий стороною договору страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів не є, але наділяється правами за договором: на його, третьої особи, користь страховик зобов'язаний виконати обов'язок зі здійснення страхового відшкодування. Особа здійснює свої права вільно, на власний розсуд (частина перша статті 12 ЦК України). Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов'язковим для неї (частина друга статті 14 ЦК України). Відповідно до статті 511 ЦК України зобов'язання не створює обов'язку для третьої особи. У випадках, встановлених договором, зобов'язання може породжувати для третьої особи права щодо боржника та (або) кредитора. Згідно з частинами першою та четвертою статті 636 ЦК України договором на користь третьої особи є договір, в якому боржник зобов'язаний виконати свій обов'язок на користь третьої особи, яка встановлена або не встановлена у договорі. Якщо третя особа відмовилася від права, наданого їй на підставі договору, сторона, яка уклала договір на користь третьої особи, може сама скористатися цим правом, якщо інше не випливає із суті договору. З огляду на вищенаведене, право потерпілого на відшкодування шкоди за рахунок особи, яка завдала шкоди, є абсолютним і не може бути припинене чи обмежене договором, стороною якого потерпілий не був, хоч цей договір і укладений на користь третіх осіб. Закон надає потерпілому право одержати страхове відшкодування, але не зобов'язує одержувати його. При цьому відмова потерпілого від права на одержання страхового відшкодування за договором не припиняє його права на відшкодування шкоди в деліктному зобов'язанні. Таким чином, потерпілому як кредитору належить право вимоги в обох видах зобов'язань, деліктному та договірному. Він вільно, на власний розсуд обирає спосіб здійснення свого права шляхом звернення вимоги виключно до особи, яка завдала шкоди, про відшкодування цієї шкоди, або шляхом звернення до страховика, у якого особа, яка завдала шкоди, застрахувала свою цивільну відповідальність, із вимогою про виплату страхового відшкодування, або шляхом звернення до страховика та в подальшому до особи, яка завдала шкоди, за наявності передбачених статтею 1194 ЦК України підстав. Потерпілий вправі відмовитися від свого права вимоги до страховика та одержати повне відшкодування шкоди від особи, яка її завдала, в рамках деліктного зобов'язання, не залежно від того, чи застрахована цивільно-правова відповідальність особи, яка завдала шкоди. В такому випадку особа, яка завдала шкоди і цивільно-правова відповідальність якої застрахована, після задоволення вимоги потерпілого не позбавлена права захистити свій майновий інтерес за договором страхування та звернутися до свого страховика за договором із відповідною вимогою про відшкодування коштів, виплачених потерпілому, в розмірах та обсязі згідно з обов'язками страховика як сторони договору обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності. Відповідачем у запереченні зазначено, що звіт № 67/06/16 від 16 червня 2016 року складений з порушенням вимог законодавства. Разом з тим, Звіт № 67/06/16 про оцінку вартості матеріального збитку, нанесеного власнику пошкодженого колісного транспортного засобу від 16 червня 2016 року складений з урахуванням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 145/5/2092. Згідно Звіту № 67/06/16 про оцінку вартості матеріального збитку, нанесеного власнику пошкодженого колісного транспортного засобу від 16 червня 2016 року вартість матеріального збитку, завданого внаслідок пошкодження автомобіля, становить 29422 гривні 83 копійки (а.с. 6-12). Відповідно до наданого суду заказу-наряду № 16/7/15 вартість виконаних ремонтних робіт становить 29724 гривні 84 копійки (а.с. 64). З листа Моторного (транспортного) страхового бюро України від 08 серпня 2017 року вбачається, що бюро прийняло рішення про виплату [PERSON] на відшкодування шкоди в розмірі 14000 гривень (а.с. 70). Тому, стягненню з відповідача на користь [PERSON] підлягає 15724 гривні 84 копійки на відшкодування майнової шкоди. Також, позивачами наданий суду товарний чек від 15 червня 2016 року про оплату вартості витрат за проведення звіту про оцінку вартості збитку (а.с. 22), а тому суд вважає, що вимога про стягнення з відповідача на користь [PERSON] 800 гривень підлягає задоволенню. Позивачі просять стягнути з відповідача витрати на оплату юридичних послуг з метою отримання від Моторного (транспортного) страхового бюро України відшкодування шкоди в розмірі 500 гривень (а.с. 74). Зазначені витрати стягненню з відповідача не підлягають, оскільки вони не пов'язані із завданням позивачам шкоди внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. Позивачі також просить стягнути на їх користь по 1450 гривень кожному на відшкодування моральної шкоди, посилаючись на статті 23, 1167 ЦК України. Суд вважає, що вимоги позивачів про відшкодування моральної шкоди ґрунтуються на законі. Моральна шкода підлягає стягненню на користь [PERSON], оскільки пошкоджено її майно. При визначені розміру моральної шкоди, що підлягає стягненню, суд враховує те, що тяжких наслідків для позивача у результаті дорожньо-транспортної пригоди не настало, але вона зазначала незручностей та їй необхідно було вживати певні дії для відновлення своїх прав. На користь [PERSON] також підлягає стягненню моральна шкода, оскільки він був водієм транспортного засобу, який потрапив в дорожньо-транспортну пригоду з вини відповідача. У такому випадку [PERSON] також зазнав моральних страждань. За таких обставин, оцінюючи розмір моральних страждань позивачів, враховуючи засади розумності та справедливості, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову в частині відшкодування моральної шкоди в сумі по 500 гривень кожному. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню частково. З урахуванням часткового задоволення позову та на підставі статті 141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивачів також підлягає судовий збір.

Outcome: partial