Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-09 00:00:00

У жовтні 2019 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Зміст позовних вимог, з якими звертається позивач В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що є власницею квартири [ADDRESS] . Відповідач у справі є власником квартири [ADDRESS] . Влітку 2016 року позивач розпочала ремонтні роботи в своїй квартирі й станом на серпень 2017 року всі ремонтні роботи були виконані. 13 грудня 2018 року позивачем виявлено мокру пляму зі слідами плісняви на стіні спальної кімнати, у зв`язку з чим остання вернулася до ТОВ «Житло Уют Сервіс» з проханням вжиття відповідних заходів щодо усунення слідів замокання в своїй квартирі. ТОВ «Житло Уют Сервіс» складено акт, відповідно до якого позивачу стало відомо, що замокання квартири трапилось через порушення слою гідроізоляції душової кабіни ванної кімнати в квартирі № [ADDRESS] , яка належить відповідачу у даній справі. Тобто, затоплення сталося з вини відповідача [PERSON] , який є власником квартири № [ADDRESS] . З метою визначення вартості відновлювального ремонту після залиття квартири, позивач звернулася до ТОВ «АР ДЖІ САТЕЛЛІТ», згідно висновку якого вартість відновлювального ремонту квартири позивача становить 9 813,00 грн. За проведення цієї оцінки позивачем сплачено грошові кошти у розмірі 2 000 грн. Після спричинення майнової шкоди позивачу, відповідач жодного разу не поцікавився наслідками залиття квартири, тож позивач вважає, що вирішити питання про відшкодування майнової шкоди в досудовому порядку не можливо, тому, звернулася до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача завдану їй майнову шкоду в розмірі 11 813 грн. та судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40 грн. Позиція відповідача щодо заявлених позовних вимог 06 березня 2020 року до суду від [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній позовні вимоги не визнає, а факти викладені в позовній заяви вважає такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, виходячи із наступного. За твердженнями відповідача, матеріали справи не місять належних та допустимих доказів неправомірності дій [PERSON] щодо замокання стіни спальної кімнати квартири № [ADDRESS] , що належить позивачу, і як наслідок - відсутній причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями та завданою шкодою. Крім того, розмір шкоди, заподіяної позивачу не доведений, як і не встановлено вини відповідача в заподіянні матеріальної шкоди на суму 11 813 грн. Заяви, інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено її до судового розгляду для розгляду справи по суті (а.с. 67). У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві та просила їх задовольнити. У судовому засіданні представник відповідача [PERSON] - адвокат Кравченко Г.С. проти задоволення позовних вимог заперечувала, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву, та просила у задоволенні позову відмовити. Фактичні обставини справи, що встановлені судом Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованої 24.06.2016 року [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Загальною площею 64,6 кв.м., житловою площею 32,5 кв.м. (а.с. 7-8). [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Загальною площею 44,4 кв.м., житловою площею 16,1 кв.м., що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованої 03.08.2019 року (а.с. 10). 20 грудня 2018 року комісія у складі головного інженера ТОВ «Житло Уют Сервіс» [PERSON] , інженера по експлуатації ТОВ «Житло Уют Сервіс» [PERSON] , слесаря сантехніка ТОВ «Житло Уют Сервіс» [PERSON] склали Акт огляду нежитлового приміщення № 222 про те, що 20 грудня 2018 року в будинку [ADDRESS] на підставі заяви з вхідним № 1459 проведено обстеження на предмет замокання стіни спальної кімнати. Зі змісту вказаного акту вбачається, що у спальній кімнаті, яка межує з сусідньою квартирою № [ADDRESS] з`явилася волога пляма, орієнтованим розміром 0,75 кв.м. Проведено обстеження водопроводу у квартирі № [ADDRESS] , яке показало відсутність розгерметизації системи. Причиною даної проблеми є порушення слою гідроізоляції душової кабінки ванної кімнати в квартирі № [ADDRESS] (а .с. 17 ). 20 грудня 2018 року суб`єктом оціночної діяльності Товариством з обмеженою відповідальністю «Ар Джі Сателліт» здійснено оцінку визначення ринкової вартості послуг та будівельних матеріалів (відновлювального ремонту) для житлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Так, згідно звіту про оцінку, складеного 28.05.2019 року вартість відновлювального ремонту квартири позивача становить 9 813,00 грн. (а.с. 19-56). Згідно рахунку-фактури № СФ-00021 від 15 травня 2019 року сплата за послуги з незалежної оцінки майна згідно договору становить 2 000 грн. (а.с. 59). За проведення оцінки для визначення вартості відновлювального ремонту квартири після її залиття та виготовлення висновку експерта [PERSON] сплатила на користь ТОВ «Ар Джі Сателліт» грошові кошти у розмірі 2 000 грн., що підтверджується копією квитанції № 0.0.1354971050.1 від 16.05.2019 р. (а.с. 58). Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини Як передбачено ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За змістом ст. 12 та ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч. 1 та ч. 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У постанові Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» вказано, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Як передбачено ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із положеннями ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. За змістом ст. 1166 ЦК України обов`язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Отже, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Частиною другою статті 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. При розгляді даної справи встановлено, що причиною замокання стіни спальної кімнати квартири № [ADDRESS] є порушення слою гідроізоляції душової кабінки ванної кімнати в квартирі № [ADDRESS] , власником якої є відповідач. Заперечуючи проти доводів позовних вимог, відповідач посилається на те, що акт від 20.12.2018 року, складений через 6 днів від імовірного «замокання стіни спальної квартири [ADDRESS] », акт складений за відсутності самого відповідача, що позбавило можливості надати докази на його спростування. Тому вважає, що цей доказ не може бути належним та допустимим доказом заподіяння позивачу саме відповідачем майнової шкоди. Проте, аргументи відповідача щодо недоведеності причин замокання стіни, яка на праві власності належить позивачу, спростовуються листом ТОВ «Житло Уют Сервіс» від 22 квітня 2020 року, де зазначено, що товариством комісійно складено 3 акти: №222 від 20.12.2018, №331 від 03.09.2019 та №340 від 22.10.2019. За наслідками обстежень комісією встановлено, що замокання в нижній частині стіни в квартирі [ADDRESS] є наслідком порушення слою гідроізоляції душової кабіни в квартирі [ADDRESS] . Так, комісією було встановлено, що замокання нижньої частини суміжних стін квартир [ADDRESS] та № [ADDRESS] зі сторони квартири [ADDRESS] відбувалося впродовж тривалого часу, поступово, в спальній кімнаті та коридорі, та сприяло виникненню плісняви. При комісійному обстеженні квартири [ADDRESS] власник квартири [ADDRESS] не був присутній, при комісійному обстеженні квартири [ADDRESS] власник квартири [ADDRESS] також участі не приймав. У результаті вищевказаних оглядів, комісією виявлено замокання стіни в квартирі [ADDRESS] , зіпсування шпалери в нижній частині, зіпсування частини покриття підлоги, яке примикає до стіни та зіпсування стіни шафи, що розташована впритул до стіни, на якій виявлено замокання. (а.с. 93) При цьому, відповідачем не надано жодних доказів для спростування його вини щодо завдання матеріальної шкоди позивачу. Отже, виходячи із вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що у зв`язку із недотриманням відповідачем обов`язку як власника квартири № [ADDRESS] по утримуванню в належному стані свого майна, встановленого ст. 322 ЦК України, позивачу завдано шкоди внаслідок залиття її квартири № [ADDRESS] . Згідно висновку від 28.05.2019 р. про визначення ринкової вартості послуг та будівельних матеріалів (відновлювального ремонту) для житлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] , що виконаний ТОВ «Ар Джі Сателліт» розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок замокання стіни спальної кімнати квартири № [ADDRESS] становить 9 813,00 грн. Заперечуючи проти вказаного висновку, стороною відповідача не надано доказів на його спростування, у судовому порядку висновок відповідачем не оспорювалося. За таких обставин, суд вважає, що розмір завданої відповідачем матеріальної шкоди є доведеним та підлягає стягненню на користь позивача. З огляду на вищевикладені обставини, беручи до уваги завдання матеріальних збитків позивачу через залиття її квартири, та враховуючи те, що відповідачем у добровільному порядку завдана шкода не відшкодована, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог щодо стягнення матеріальної шкоди у розмірі 9 813,00 грн. Крім того, обґрунтованими є вимоги про стягнення із відповідача на користь позивача витрат на проведення експертного дослідження в розмірі 2 000 грн., оскільки такі витрати здійснені [PERSON] для визначення вартості відновлювального ремонту квартири, залиття якої сталося з вини відповідача. Враховуючи викладене, матеріальна шкода, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить 11 813 грн. та понесені витрати на судовий збір у розмірі 768, 40 грн. На підставі викладеного, та

Outcome: approved