Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-14 00:00:00

\~ \~ \~ \~У квітні 2008 року [PERSON] звернулась до суду з цим позовом, посилаючись на те, що 2 травня 2010 року померла [PERSON], яка була її рідною сестрою. \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 7,40 га, що знаходиться на території Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області. \~ \~ \~ \~Вищезазначена земельна ділянка належала спадкодавцеві згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 27 квітня 2009 року. \~ \~ \~ \~Оскільки [PERSON] заповіту не склала, відповідно спадкування здійснюється за законом. \~ \~ \~ \~Будучи рідною сестрою спадкодавця, позивачка у вересні 2015 року звернулась до [PERSON] криворізької державної нотаріальної контори Дніпропетровської області для отримання свідоцтва про право на спадщину, однак нотаріусом у вчиненні таких дій відмовлено у звязку з пропуском строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~[PERSON] зазначає, що єдиним способом вирішення цього питання є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Позивачка зазначає, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини є юридична необізнаність порядку прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно. Оскільки є юридично неосвіченою, вперше зіштовхується зі спадкуванням, відповідно не знала, що прийняття спадщини обмежено часовими рамками. У судовому засіданні представник позивачки [PERSON] за довіреністю [PERSON] позов підтримав за обставин зазначених у ньому, попросив позов задовольнити. Суду пояснив, що всі докази, які стосуються цієї справи подані. Позивачка та спадкодавець є рідними сестрами. [PERSON] постійно проживала за адресою: [INFO]. Спадкодавець на момент смерті проживала одиноко. Після смерті [PERSON] її похорон здійснював батько [PERSON], а також позивачка. [PERSON] помер 4 лютого 2012 року. До нотаріуса [PERSON] звернулась у вересні 2015 року. До цього часу не зверталась щодо оформлення спадкових прав, оскільки є юридично необізнаною. [PERSON] раніше перебувала у шлюбі, який розірвано приблизно у 1993 році. Нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, однак спадкову справу не заведено. Представник Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області у судове засіданні не зявився, повідомлявся про місце та час розгляду справи, про причину неявки не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надіслав, відзив на позов також не надіслав. Суд, заслухавши пояснення представника позивачки, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку про відмову в позові з таких підстав. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Судом установлено, що 2 травня 2010 року померла [PERSON] (а. с. 7). \~ \~ \~ \~[PERSON] згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за заповітом виданим 27 квітня 2009 року державним нотаріусом Долинської державної нотаріальної контори Кіровоградської області [PERSON], зареєстрованим у реєстрі за № 1049 мала у власності 5/6 частини земельної ділянки площею 7,40 га, що знаходиться на території Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а. с. 10). \~ \~ \~ \~[PERSON] криворізької державної нотаріальної контори Дніпропетровської області № 1091/01-16 від 22 вересня 2015 року, [PERSON] розяснено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON], яка померла 2 травня 2010 року, проживала за адресою: [INFO], оскільки у встановлений строк спадщину не прийняла, а також не надала рішення суду про постійне проживання разом зі спадкодавцем (а. с. 11). \~ \~ \~ \~Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 51912967 від 15 травня 2018 року, спадкова справа після смерті [PERSON], [INFO], яка померла 2 травня 2010 року не заведена. \~ \~ \~ \~[PERSON] на момент смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [INFO]. \~ \~ \~ \~За змістом довідки обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Проспект Гагаріна, 48-а» № 14 від 25 травня 2018 року, [PERSON] на момент смерті була зареєстрована та проживала за адресою: [INFO]. Інших зареєстрованих осіб або таких, які фактично проживали не було. [PERSON] на день смерті малолітніх, неповнолітніх, недієздатних осіб спадкоємців, а також спадкоємців, цивільна дієздатність яких обмежена не мала. \~ \~ \~ \~[PERSON] є рідною сестрою спадкодавця [PERSON], тобто спадкоємцем за законом другої черги (ст. 1262 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За змістом ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. \~ \~ \~ \~Частинами 1, 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Положеннями п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. \~ \~ \~ \~У цій справі відсутня обґрунтована постанова нотаріуса про відмову [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] \~ \~ \~ \~Окрім цього, спадкова справа після смерті [PERSON] нотаріусом не заведена. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~За змістом п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~[PERSON] зазначає, що спадщину після смерті [PERSON] не прийняла за юридичної необізнаності порядку здійснення права на спадкування. Суд вище зазначав, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій. Позивачкою [PERSON] не надано суду доказів, що дають суду підстави стверджувати про наявність поважних причин для прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк для її прийняття. Наведені [PERSON] причини не повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини, відтак є неповажними, які мають субєктивний, а не обєктивних характер. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини\~без поважних причин\~не свідчить про наявність у такого спадкоємця\~порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку (постанова Верховного Суду від 6 червня 2018 року у справі № 592/9058/17). Висновки щодо підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини містяться у постановах Верховного Суду України № 6-85цс12\~від 26\~вересня 2012\~року та\~№ 6-1486цс15\~від 04\~листопада\~2015\~року.\~ \~ \~ \~ \~З огляду на вищезазначене, суд не бачить підстав для задоволення позову [PERSON] до Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідач у цій справі не поніс судових витрат. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: dismissed