Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-25 00:00:00

У квітні 2017 року позивач [PERSON] через свого представника звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, мотивуючи свою вимогу тим, що 20 вересня 2015 року з квартири [ADDRESS], наймачем якої є відповідач [PERSON], сталося залиття квартири [NUMBER], що розташована поверхом нижче під квартирою [NUMBER] в вищезазначеному будинку, співвласником якої є позивач. У результаті вказаною події залиті водою стелі коридора, двох кімнат, кухні, туалету, ванної та стіни коридора, двох кімнат, кухні зі сторони ванної та кімнати, підлога коридора, двох кімнат. При обстеженні на предмет залиття квартири встановлено, що залиття сталося 20.09.2015 та обставиною залиття, що трапилося, є причина пошкодження кульового крану біля лічильника холодної води, що в квартирі [ADDRESS]. Затоплення квартири позивача відбувалось з вини відповідача [PERSON], як користувача квартирою [NUMBER], яка знаходиться в [ADDRESS], оскільки джерело протікання води до квартири позивача мало початок саме з квартири відповідача. З метою визначення розміру шкоди заподіяної позивачу, як власнику квартири та вартості ремонтно-відновлювальних робіт квартири, між ФОП [PERSON] та [PERSON] був укладений договір на проведення незалежної оцінки. За результатами оцінки встановлено, що розмір шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, становить 152 580,66 грн. Крім того, позивачу внаслідок залиття квартири в результаті винних та неправомірних дій відповідача було завдано моральну шкоду, яка полягає в порушенні права власності позивача, зокрема внаслідок пошкодження квартири водою. Позивач зазнала переживань та страждань з приводу того, що особа яка пошкодила її майно та повинна відповідати за свої дії, не має на меті добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки або ж провести ремонтно-відновлювальні роботи. Хвилювання та думки про те, як відновити позивачу свою квартиру, тримали її у постійній нервовій та психологічній напрузі, що вплинуло на відносини в сім'ї та на роботі. Крім того, залиття квартири створило для позивача дискомфорт та нервове напруження, оскільки позивач постійно відчуває в квартирі сирість, вологу та запах плісені. Завдану моральну шкоду позивач оцінює у розмірі 35 000,00 грн. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 16 травня 2017 року за вищевказаним позовом відкрито провадження. 26 квітня 2018 року представник третьої особи по справі Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації надав суду пояснення по справі, що предметом спору є приватна квартира [ADDRESS] та відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття вказаного житла. Оскільки квартира є приватною, тому не знаходиться у комунальній власності територіальної громади м. Києва та у сфері управління Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації. [ADDRESS] знаходиться на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» та закріплений за ним на праві господарського відання без права розпорядження. До предмету діяльності КП належать, зокрема, надання послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій та інших житлово-комунальних послуг, надання послуг з аварійного обслуговування внутрішньобудинкових та зовнішніх інженерних мереж, надання консультативних послуг та ін. З метою належного та повного з'ясування обставин справи представник просив залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва». 06 липня 2018 року позивач [PERSON] через свого представника звернулася до суду із заявою про залучення КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» співвідповідачем по справі та з відповідною уточненою позовною заявою, в якій просила суд стягнути на свою користь солідарно з [PERSON] та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» розмір шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, що становить 152 580,66 грн, моральну шкоду у розмірі 35 000,00 грн та понесені судові витрати з тих підстав, що квартира [NUMBER], яка знаходиться в [ADDRESS], де мешкає відповідач [PERSON], не є його приватизованим майном, а перебуває на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва». 30 липня 2018 року представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» надала суду відзив на позов [PERSON], у якому просила суд в частині позовних вимог до її довірителя відмовити у повному обсязі, оскільки залиття квартири позивача відбулося виключно з вини відповідача [PERSON] Крім того, 26 жовтня 2018 року КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» через свого представника надала письмові пояснення, в яких зазначила, що залиття квартири позивача відбулось внаслідок пошкодження кульового крану в квартирі [NUMBER], що розташована поверхом вище над квартирою [NUMBER]. Кран, внаслідок розриву якого сталося залиття квартири позивача, розташований на відгалуженні від внутрішньобудинкової мережі, що знаходиться у квартирі [NUMBER], а не на стояку. Поломка крана сталася саме на першій водозапірній арматурі. Відповідно до Порядку формування тарифів № 869 у разі відсутності відгалуження від стояка та наявності трійника (врізки) відповідальність розповсюджується і на першу запірну арматуру, але в даному випадку є відгалуження, отже до зони відповідальності КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», як управителя, перша запірна арматура не відноситься. У судовому засіданні представники позивача позовні вимоги з урахуванням уточнення підтримали та просили їх задовольнити з підстав наведених у позовній заяві. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні у задоволенні позовних вимог до свого довірителя просила відмовити з тих підстав, що не встановлено причину залиття та розмір заподіяних збитків. Просила про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи для встановлення причини залиття квартири. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні у задоволенні позовних вимог до себе просив відмовити з тих підстав, що залиття відбулося внаслідок пошкодження кульового крану, в роботу якого він ніколи не втручався, не здійснював його заміну та взагалі не проводив жодних робіт із сантехнічним обладнанням в квартирі. Щодо призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи для встановлення причини залиття квартири зазначив, що не має матеріальної змоги оплатити проведення такої експертизи. Представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» у судовому засіданні у задоволенні позову щодо вимог до свого довірителя просила відмовити з підстав наведених у відзиві. Враховуючи, що відповідачі не погоджувалися щодо оплати експертизи, судом не було призначено експертизу по справі. Представник Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації у судове засідання не з'явився, про час та місце повідомлявся належним чином. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явився, про час та місце повідомлявся належним чином. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про час та місце повідомлялася належним чином. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явився, про час та місце повідомлявся належним чином. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про час та місце повідомлялася належним чином. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явився, про час та місце повідомлявся належним чином. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про час та місце повідомлялася належним чином. Заслухавши пояснення сторін та їхніх представників, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити частково з огляду на таке. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] та треті особи [PERSON] і [PERSON] є співвласниками квартири [NUMBER], що в будинку [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу від 19.10.2000, зареєстровано у Київському міському бюро технічної інвентаризації за №3368 (а.с.16). Зі складеного посадовими особами ЖЕД-514 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» акту про затоплення квартири від 22.09.2015 вбачається, що 20 вересня 2015 року відбулося залиття квартири [ADDRESS]. Вказане залиття трапилось внаслідок пошкодження кульового крану біля лічильника холодної води в квартирі [NUMBER]. Внаслідок цього залиття мають місце пошкодження оздоблення квартири [NUMBER]: кімната S - 16,2 м2: стеля (шпалери під водоемульсійне фарбування) - 16,2 м2, стіни (шпалери покращеної якості) - 12,37 м2; кімната S - 15 м2: стеля (шпалери під водоемульсійне фарбування) -1,5 м2; кімната S -9,9 м2: стеля (шпалери під водоемульсійне фарбування) - 9,9 м2, стіни (шпалери покращеної якості) - 8,79 м2; коридор S - 6,9 м2: стеля (шпалери під водоемульсійне фарбування) - 0,60 м2, стіни (покриття з пробкового дерева товщиною 1 мм) -1,2 м2; ванна кімната S - 1,9 м2: стеля (водоемульсійне фарбування) - 0,40 м2; санузел S - 1,0 м2: стіна (шпалери покращеної якості самоклеючі) - 2,54 м2 (а.с.60). Вищевказаний акт про затоплення квартири від 22.09.2015 підписаний членами комісії: інженером 1-ї категорії [PERSON], майстрами т/д [PERSON] і [PERSON] та скріплений мокрою печаткою ЖЕД-514 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (а.с.60). З метою визначення розміру шкоди заподіяної позивачу та вартості ремонтно-відновлювальних робіт квартири [NUMBER], яка знаходиться в [ADDRESS] між ФОП [PERSON] та [PERSON] був укладений договір на проведення незалежної оцінки з метою визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику квартири. За результатами дослідження ФОП [PERSON] складено Звіт від 13.10.2015 №122/15, за результатами якого встановлено, що розмір шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири [ADDRESS], становить 152 580,66 грн (а.с.17-28). Відтак з урахуванням вищенаведених доказів судом встановлено, що залиття квартири позивача відбулося внаслідок пошкодження кульового крану біля лічильника холодної води в квартирі [NUMBER]. Відповідно до розпорядження №380 Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації від 27.07.2015 відповідач [PERSON] та члени його сім'ї: [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] є наймачами квартири [ADDRESS] (а.с.96). Згідно з довідкою комунального концерну «Центр комунального сервісу» особовий рахунок за квартирою [NUMBER] у будинку [ADDRESS] закріплено за відповідачем [PERSON] (а.с.97). Відповідно до розпорядження Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 31.01.2015 № 41 «Про деякі питання комунального майна територіальної громади міста Києва, що віднесене до сфери управління Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації» [ADDRESS] знаходиться на балансі відповідача комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» та закріплений за ним на праві господарського відання без права розпорядження. До предмету діяльності КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» належать, зокрема, надання послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій та інших житлово-комунальних послуг, надання послуг з аварійного обслуговування внутрішньобудинкових та зовнішніх інженерних мереж, надання консультативних послуг та ін., що передбачено Статутом підприємства, який затверджений розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.01.2015 №5 (а.с.176-193). Відповідно до ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції станом на 20.09.2015) балансоутримувач зобов'язаний зокрема утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції станом на 20.09.2015) виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Згідно положень ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції станом на 20.09.2015) виконавець зобов'язаний зокрема: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Відповідно до п.п. 5, 10 п. 32 Постанови Кабінету Міністрів України № 630 від 21.07.2005 виконавець зобов'язаний проводити 2 рази на рік перевірку стану внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акту, утримувати внутрішньо будинкові системи в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт. Підпунктом 2.1.1 п. 2.1 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом №762 Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 встановлено, що планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди). Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Всупереч вимогам ст. 81 ЦПК України відповідачем КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» як виконавцем послуг щодо утримання жилих будинків та прибудинкових територій не надано суду доказів, що його відповідальні особи проводили 2 рази на рік комплексне обстеження елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період в будинку [ADDRESS]. Зокрема з наданого суду акту про залиття квартири [NUMBER] встановлено протилежне, а саме те, що кульовий кран біля лічильника холодної води в квартирі [NUMBER] було пошкоджено. Суд критично ставиться до пояснень представника КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» про те, що кран, внаслідок розриву якого сталося залиття квартири позивача, розташований на відгалуженні від внутрішньобудинкової мережі, що знаходиться у квартирі [NUMBER], а не на стояку, тобто за межею відповідальності балансоутримувача, оскільки вказане господарче майно є власністю саме КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», а не [PERSON], зокрема вказаний кран не виділявся останньому в натурі, а тому, на думку суду, він не може бути відповідальною особою за його пошкодження. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції станом на 20.09.2015) споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Задовольняючи позов про відшкодування матеріальної шкоди саме з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», суд враховує, що відповідач [PERSON] є наймачем квартири [ADDRESS]. Вказане житлове приміщення не належить йому на праві приватної власності, а надане йому Оболонською районною в м. Києві державною адміністрацією лише у користування. Вказане свідчить, що [PERSON] не має права самовільно втручатися в механізми сантехнічного обладнання та здійснювати будь-які роботи з його заміни. У судовому засіданні встановлено, що останнім не було здійснено жодних робіт із заміни сантехнічного обладнання, в тому числі кульового крану біля лічильника холодної води в квартирі [NUMBER], через пошкодження якого і відбулося залиття квартири [NUMBER]. Натомість відповідальною особою за комплексне обстеження елементів приміщень будинку, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, є відповідач КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва». Повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази кожен окремо та у їх сукупності, на підставі вказаних норм закону,беручи до уваги вищенаведені обставини та те, що позивач зазнала матеріальної шкоди саме внаслідок неправомірних дій відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» як виконавця послуг з утримання та ремонту будинку, враховуючи, що вказана матеріальна шкода підтверджена висновком експерта та становить 152 580,66 грн, суд вбачає необхідним стягнути вказані грошові кошти з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» на користь позивача [PERSON] У частині позовних вимог щодо відшкодування моральної шкоди суд вбачає можливим зазначити наступне. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно ч.3, 4, 5 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 3 постанови № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У п. 5 зазначеної постанови роз'яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до п. 9 зазначеної постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. З огляду на те, що внаслідок залиття відповідачем КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» квартири позивача остання зазнала душевних страждань, на думку суду, моральна шкода, яка заподіяна позивачу, внаслідок неправомірних дій відповідача 20.09.2015, може бути оцінена в розмірі 10 000,00 грн. У частині позовних вимог до відповідача [PERSON] суд вважає можливим відмовити у зв'язку з тим, що завдані позивачу матеріальна та моральна шкоди саме з вини КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», а у правовідносинах, що склалися, солідарнавідповідальність не передбачена. Відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України суд вбачає необхідним стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» на користь позивача [PERSON] понесені судові витрати у загальному розмірі 2 165,81 грн.

Outcome: partial