Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-12 00:00:00

У квітні 2016 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Просить стягнути з відповідачки 8524 гривні або відшкодувати збитки в натурі, виконавши ремонт у пошкоджених залиттям кімнатах. Заявлені вимоги позивач мотивує тим, що він є власником квартири [ADDRESS]. З вини відповідачки, яка проживає поверхом вище, уже тричі було залито його квартиру. Востаннє це сталося 22 лютого 2016 року. В результаті залиття квартири стіни та стелі у кухні, кімнаті, ванній та туалеті пожовкли, шпалери відклеїлись. Відповідачка спочатку погодилася переклеїти шпалери, однак згодом відмовилася це робити. У судовому засіданні представник позивача, [PERSON] позов підтримав з підстав, зазначених у позовній заяві. Надав згоду на проведення заочного розгляду. Уточнив, що затоплення квартири відбулося 19 лютого 2016 року, що доводиться актом. У позові допущено описку. 22 лютого 2016 року, ввечері вони виявили затоплення, яке сталося раніше та звернулися до відповідачки. Вона спочатку їх не впускала до квартири, однак в подальшому визнала, що затоплення сталося через те, що у ванній кімнаті в її квартирі злетів зливний шланг і вся вода з ванної полилася на їх квартиру. Добровільно переклеїти шпалери відповідачка відмовляється. Постійно їх уникає, не йде на діалог. Просить стягнути з відповідачки 8524 гривні завданих збитків. Відповідачка у судове засідання не зявилася, про час і місце слухання справи повідомлена належним чином, заяв про слухання справи за її відсутності чи відкладення судового засідання від відповідачки не надходило. Зі згоди позивачки, відповідно до статті 224 ЦПК України судом ухвалено рішення при заочному розгляді. Відповідно до заперечень проти позову відповідачки зазначила, що 22 лютого 2016 року до неї зявилися батько та мати позивача з претензією, що вони їх квартиру затоплюють. Спустившись у квартиру позивача, вони виявили незначне помокріння стін у коридорі, ванній кімнаті та туалеті. Повернувшись до себе у квартиру, вона виявила, що під ванною, яка частково закрита, випав зливний шланг. Не заперечуючи своєї вини, вона запропонувала позивачеві замінити шпалери в квартирі, а саме: у кухні на стелі, ванній, туалеті та коридорі. Щодо переклеювання шпалерів у кімнаті, то між ними ніякої домовленості не було досягнуто, оскільки шпалери там не були пошкоджені. Акт МК ВЖРЕП № 7 від 29.02.2016 вважає недостовірним, так як він складений за її відсутності. Згодом позивач почав вимагати, щоб її чоловік сплатив 2500 гривень, на що вони відмовилися, оскільки таких коштів не мають та погоджувалися переклеїти шпалери, оскільки уже купили їх. Однак позивач відмовився. Просить не стягувати з неї судові витрати та грошові кошти в розмірі 8524 грн. Вона погоджується переклеїти шпалери у ванній, туалеті, кухні та коридорі. Дослідивши докази, суд доходить висновку про часткове задоволення позову з таких підстав. Судом встановлено, що 19 лютого 2016 року, з вини [PERSON], яка проживає у [INFO] сталося залиття квартири [ADDRESS], належній на праві власності позивачеві ( а.с. 12-14). Факт залиття квартири позивача визнано відповідачкою, та доводиться актом МКВЖРЕП № 7 від 29.02.2016 ( а.с. 6). Із вказаного акту вбачається, що комісією у складі: головного інженера та майстрів МК ВЖРЕП № 7 було виявлено факт залиття квартири [ADDRESS]. В акті вказано наслідки залиття квартири. Згідно акту, в кімнаті на стелі та на стіні жовті плями; в кухні жовта пляма на стелі; в коридорі плями на стелі та стінах, місцями шпалери відклеїлись, у ванній кімнаті плями на стелі на шпалерах жовті плями, у туалеті не стелі жовті плями, шпалери відклеїлися від основи. Твердження відповідачки щодо недійсності цього акту суд відхиляє з таких підстав. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4. Згідно Додатку № 4 в акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з\~\~ вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Як вбачається з Акту МК ВЖРЕП № 7 від 29.02.2016 у ньому зазначено: дату його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; описано характер пошкоджень, причину залиття квартири. А отже, відсутність підпису відповідачки у акті не свідчить про його недійсність. За змістом\~статті 1166 Цивільного Кодексу України (далі\~ЦК України), шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. \~Відповідно до частини першої статті 1192 ЦК України, з урахуванням обставин суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. \~У відповідності до\~статті 60 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених\~статті 61 цього Кодексу. Розмір шкоди, завданої залиттям квартири доводиться звітом № 114 субєкта оціночної діяльності [PERSON], відповідно до якого матеріальна шкода, завдана власнику квартири [ADDRESS], внаслідок залиття квартири складає 8 524 гривні ( а.с. 16-35). Вказаний звіт відповідачкою не оспорений. Твердження відповідачки, що пошкодження у житловій кімнаті квартири сталося не у звязку із залиттям квартири спростовується актом МК ВЖРЕП № 7 від 29.02.2016. Доказів на підтвердження іншого відповідачкою не надано. Оскільки представник позивача наполягав на стягненні з відповідачки саме грошових коштів у відшкодування завданих збитків, та щодо можливості відшкодування цих збитків в натурі між сторонами згоди не досягнуто, суд у відшкодування збитків, завданих залиттям квартири стягує грошові кошти. Враховуючи скрутний майновий стан відповідачки, що доводиться повідомленням про надання їй субсидії, відповідно до частини четвертої статті 1193 КК України, суд зменшує розмір грошових коштів, які підлягають стягнення у відшкодування завданої майнової шкоди, до 7524 гривень. Відповідно до частини першої статті 88 ЦПК України з відповідачки на користь позивача слід стягнути 486 гривень 50 копійок витрат по сплаті судового збору, пропорційно задоволеним позовним вимогам ( 7524*551,2:8528).

Outcome: partial