Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-26 00:00:00

У квітні 2017 р. [PERSON] (далі також - [PERSON] , позивач) звернувся до суду з позовом до [PERSON] (далі також - [PERSON] , відповідач 1) про припинення права спільної часткової власності шляхом виділу в натурі належної позивачу Ѕ частки у садовому будинку, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , та до Київської міської ради про зобов`язання провести реєстрацію права власності позивача на Ѕ частину земельної ділянки за вказаною адресою. Позов обґрунтований такими обставинами. [PERSON] та [PERSON] є співвласниками житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , та користувачами земельної ділянки загальною площею 0,0628 га, призначеної для будівництва і обслуговування вказаного жилого будинку, господарських будівель і споруд. Частки співвласників у праві власності на майно є рівними. За час володіння спільним майном між співвласниками виникали непорозуміння та суперечки з приводу користування житловим будинком та земельною ділянкою, оскільки відповідач 1 користується житловим будинком та земельною ділянкою одноособово та не погоджує запропонований позивачем варіант її розподілу. У серпні 2016 р. позивач звернувся до Київської міської ради із заявою про передачу у власність Ѕ частини земельної ділянки під спірним будинком. Натомість відповідач 1 звернувся до Київської міської ради з проханням передати йому у власність усю земельну ділянку, у зв`язку з чим у задоволенні заяви позивача було відмовлено на підставі частини 4 статті 120 Земельного кодексу України. Ухвалою від 25.04.2017 суд (під головуванням судді Даниленка В. В.) відкрив провадження за даним позовом та призначив справу до розгляду. Ухвалою від 22.09.2017 суд за клопотанням представника позивача призначив у справі комплексну будівельно-технічну та землевпорядну експертизу з метою визначення можливих варіантів поділу житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою. 06.03.2018 до суду надійшов висновок за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи. Протокольною ухвалою від 19.11.2019 суд вирішив розглядати справу в порядку загального позовного провадження та замінив засідання з розгляду справи по суті підготовчим засіданням. 09.08.2019 від Київської міської ради надійшов відзив із запереченнями проти позову, які обґрунтовані посиланням на безпідставність і недоведеність позовних вимог. 16.12.2019 від позивача надійшла заява про зміну предмета позову, згідно з якою він просить припинити право спільної часткової власності його та [PERSON] на садовий будинок, що знаходиться на ділянці [ADDRESS], шляхом виділу майна в натурі відповідно до належних сторонам часток, визнати за ним право власності на виділену в натурі Ѕ частку садового будинку та виділити в користування земельну ділянку площею 291,7 кв.м., що являється частиною земельної ділянки [ADDRESS] . Протокольною ухвалою від 25.02.2020 суд прийняв до розгляду заяву позивача про зміну предмета позову, закрив підготовче засідання та призначив справу до розгляду по суті в судове засідання на 13.05.2020, яке не відбулося у зв`язку з карантинними обмеженнями. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.09.2020 справу передано до провадження судді Трусової Т. О. Ухвалою від 14.09.2020 справу прийнято до провадження судді Трусової Т. О. та призначено в судове засіданні на 18.02.2021. 18.02.2021 від представника позивача [PERSON] надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим суд відклав розгляд справи на 27.05.2021. В судовому засіданні 27.05.2021 позивач та його представник [PERSON] позовні вимоги підтримали та просили здійснити поділ садового будинку в натурі і встановити порядок користування земельною ділянкою відповідно до варіанту № 3 висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 8980. Послались на те, що даний варіант в найбільшій мірі відповідає інтересам сторін, оскільки передбачає мінімальне відхилення від ідеальних часток. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку за зареєстрованим місцем його проживання, правом на подання відзиву на позовну заяву із викладенням заперечень проти позову не скористався. Заслухавши позивача, його представника та дослідивши докази, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини: Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 02.04.2002 за [PERSON] та за [PERSON] визнано право власності в рівних частках на будинок і господарські будівлі, що знаходяться на земельній ділянці [ADDRESS]. [INFO] [PERSON] помер, спадщину після його смерті прийняв його син [PERSON] . Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 02.03.2016 за [PERSON] визнано право власності на Ѕ частину будинку і господарських будівель на земельній ділянці [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . Дане рішення ніким не оскаржувалось і набрало законної сили. Право власності [PERSON] на Ѕ частину спірного садового (дачного) будинку зареєстроване у встановленому законом порядку, що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Слід зазначити, що запис про реєстрацію права власності позивача містить помилку в адресі розташування спірного садового будинку, а саме: замість будинку [ADDRESS] вказано будинок [ADDRESS] . Вказана помилка є технічною і підлягає виправленню у встановленому законом порядку, проте не впливає на вирішення даної справи, оскільки інші належні та допустимі докази доводять, що позивач є власником Ѕ частини садового будинку [ADDRESS] . З технічного паспорта на садовий (дачний) будинок [ADDRESS] , виготовленого ТОВ «Регіональна інвестиційно-консалтингова компанія» станом на 21.03.2016, вбачається, що садовий будинок має загальну площу 75,6 кв.м., житлову - 26,7 кв.м., і складається з житлового будинку з мансардою під літерою «А» та надвірних будівель і споруд - сарая під літерою «Б», вбиральні під літерою «В»,, альтанки під літерою «Г» та споруд (ворота, хвіртка, паркан) під № 1-4. Сам будинок складається з таких приміщень: веранда (1) площею 9 кв.м.; коридор (2) площею 9 кв. м.; підсобне (3) площею 3,5 кв.м.; житлова кімната (4) площею 13,6 кв.м.; житлова кімната (5) площею 13,1 кв.м.; мансарда: літнє приміщення (6) площею 13,0 кв.м.; літнє приміщення (7) площею 14,4 кв.м. Судом установлено, що земельна ділянка, на якій розташований спірний садовий будинок, у власність сторін не передавалась і кадастровий номер їй не присвоювався. Відповідно до даних технічного паспорту садовий будинок розташований на земельній ділянці площею 639 кв.м., а згідно з планом земельної ділянки № 90:894:117 (витягу з бази даних міського земельного кадастру) площа земельної ділянки, яка перебуває в користуванні сторін, становить 566,65 кв.м. Разом з тим згідно даних горизонтальної зйомки земельної ділянки, здійсненої на замовлення позивача у 2017 р., площа спірної земельної ділянки становить 0,0628 га., і саме з цієї площі виходив експерт при визначенні варіантів порядку користування нею. Правовідносини, які виникають у зв`язку зі здійсненням права спільної часткової власності, регулюються нормами цивільного законодавства, а щодо земельної ділянки - ще і земельного закону. Так, за правилом, встановленим статтею 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до частини 1 статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації (частина 3 статті 364 ЦК України). За нормою статті 88 Земельного кодексу України володіння користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спірної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Спірна земельна ділянка не може бути поділена в натурі, оскільки не перебуває у власності сторін, а тому вирішити існуючий спір щодо неї можливо лише шляхом встановлення конкретного порядку користування земельною ділянкою. Судом встановлено, що між сторонами виникають непорозуміння та суперечки з приводу користування будинком та земельною ділянкою і угоди про спосіб їх поділу не досягнуто. Згідно з висновком експерта № 8805 від 22.02.2018, складеним за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, існує три варіанти порядку поділу садового будинку з незначним відступом від ідеальних часток сторін у праві власності на нього і так само три варіанти порядку користування земельною ділянкою. За результатами дослідження правовстановлюючих документів, матеріалів технічної інвентаризації, каталогу координат поворотних точок зведеного кадастрового плану зовнішніх меж земельної ділянки та натурного обстеження домоволодіння експерт установив, що загальна вартість спірного домоволодіння становить 1 335 700 грн., де 312 700 грн. - загальна вартість земельної ділянки (за умови, що її площа становить 628 кв.м.); 1 023 000 грн. - загальна вартість садового будинку (за умови, що його площа становить 75,6 кв.м). Відтак на долю кожного з співвласників припадає майна на суму 551 500 грн. (без урахування вартості земельної ділянки). Оскільки позивач обрав третій варіант поділу садового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою та вніс на депозитний рахунок суду кошти в сумі 11 240 грн. для компенсації відповідачу різниці вартості часток, а відповідач свого варіанту поділу не запропонував, суд не розглядає інші два варіанти як такі, що не відповідають інтересам сторін. За обраним позивачем варіантом у його власність виділяються в натурі приміщення садового будинку загальною площею 39,9 кв.м., а саме: веранда, номер на експлікації 1, площею 9 кв.м.; підсобне приміщення, номер на експлікації 3, площею 3,5 кв.м.; літнє приміщення, номер на експлікації 6, площею 13,0 кв.м.; літнє приміщення, номер на експлікації 7, площею 14,4 кв.м.; та надвірні будівлі і споруди, а саме: сарай Б; вбиральня В; альтанка Г,а всього майна загальною вартістю 522 740 грн. Для забезпечення доступу позивача до вищевказаних приміщень садового будинку, господарських будівель і споруд, йому виділяється в користування земельна ділянка загальною площею 291,7 кв.м, що на схемі позначена під № 1 (зображена зеленим кольором) та проходить по точках: 10-11-12-13-14-3-4-5-6-15-8-9-10, зі сторонами 3,81м-33,98м-1,51м-5,21м-5,87м-19,39м-1,98м-1,0м - лінія поділу проходить по лінії поділу садового будинку (літ.А) -5,37м-1,0м-8,13м, в тому числі ділянка, що на схемі позначена під № 1-1 (зображена зеленим кольором зі штрихуванням), яка проходить по точках 9-8-15-16-17-9 площею 6.4 кв.м. 90,00064 га), зі сторонами 1,0м-5,37м-1,0м-6,37м-1,0м, яка надається з обмеженим використанням для забезпечення відповідача [PERSON] можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту садового будинку. Водночас у власність відповідача [PERSON] виділяються приміщення будинку загальною площею 35,7 кв.м., а саме: коридор, номер на експлікації 2, площею 9 кв.м.; житлова кімната, номер на експлікації 4, площею 13,6 кв.м.; житлова кімната, номер на експлікації 13,1 кв.м., а всього майна загальною вартістю 500 260 грн. Для забезпечення доступу відповідача до вищевказаних приміщень садового будинку йому виділяється в користування земельна ділянка загальною площею 291,7 кв.м, що на схемі позначена під № 2 (зображена жовтим кольором) та проходить по точках: 1-2-3-4-5-6-7-8-9-10-1, зі сторонами 38,01м-4,79м-19,39м-1,98м-1,0м-7,7м-1,98м-1.0м-7,7м-6,4м-1,0м-8,13м-13,96м., в тому числі ділянка, що на схемі позначена під № 2-1 (зображена жовтим кольором зі шрихуванням), яка проходить по точках: 5-6-7-8-9-18-5 площею 25,1 кв.м. (0,00251 га), зі сторонами 1,0м-7,7м-6,4м-1,0м-7,4м-8,7м, яка надається з обмеженим використанням для забезпечення позивача [PERSON] можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту садового будинку. За даним варіантом ділянка площею 44,6 кв.м., що на схемі позначена під № 2 (зображена блакитним кольором) та проходить по точках 6-7-8-15-6 зі сторонами 7,7 м.-6,4м-5,37м - лінія поділу проходить по лінії поділу садового будинку (літ. А), залишається у спільному користуванні сторін. Згідно з висновком експерта для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які виділяються сторонам у садовому будинку, необхідно провести такі ремонтно-будівельні роботи: у житловій кімнаті № 5 (площею 13,1 кв.м.) демонтувати віконний блок в зовнішній стіні лівого фасаду житлового будинку (літ «А») з подальшим пробиванням дверного прорізу та влаштуванням зовнішнього дверного блоку із штукатуренням укосів; між верандою № 1 (площею 9,1 кв.м.) та підсобною № 3 (площею 3,5 кв.м.) проробити новий дверний проріз з подальшим влаштуванням внутрішнього дверного блоку із штукатуренням укосів; між коридором № 2 (площею 9,1 кв.м.) та підсобною № 3 (площею 3,5 кв.м.) демонтувати дверний блок з подальшим закладанням дверного прорізу із штукатуренням з обох сторін; між коридором № 2 (площею 9,0 кв.м.) та верандою № 1 (площею 9,0 кв.м.) закласти існуючий проріз з подальшим штукатуренням з обох сторін. Зважаючи на те, що за вказаним варіантом поділу позивачу виділяється майна в одиницях вартості на суму 522 740 грн., що 11 240 грн. більше, ніж припадає на його долю у праві спільної власності, а відповідачу, відповідно, на 11 240 грн. менше, ніж припадає на його долю у праві спільної власності, суд стягує з позивача на користь відповідача грошову компенсацію різниці вартості часток. На підставі викладеного,

Outcome: approved