Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-23 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до виконавчого комітету Калинівської міської ради Калинівського району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовувала тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] , яка проживала та була зареєстрована в с. Дружелюбівка Калинівського району Вінницької області, після смерті якої відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 2,2714 га, що розташована на території Дружелюбівської сільської ради Калиінвського району Вінницької області та належала померлій на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ №766564 , виданого 03.10.2008 року Калинівською районною державною адміністрацією, яку вона бажає оформити. За життя матір склала заповіт 21.10.2011 року, посвідчений секретарем виконавчого комітету Дружелюбівської сільської ради Калинівського району, зареєстрований в реєстрі за № 56 , яким заповіла позивачці усе своє майно, де б воно не було із чого б не складалося. Вона є пенсіонеркою, часто хворіє, з 2010 року перебуває на диспансерному обліку з приводу ІХС, з 2018 року страждає на часті гіпертонічні кризи, в зв`язку з чим періодично проходить лікування в закладах охорони здоров`я. Наведені обставини стали причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері. Спадкова справа до майна померлої не заводилась, спадщина залишається неоформленою. З урахуванням її віку, хворобливого стану та незначного строку пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, просила визначити їй додатковий строк, а саме два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] в с. Дружелюбівка Калинівського району Вінницької області. Ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 25 вересня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 13 жовтня 2020 року до участі в справі залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - [PERSON] . Витребувано з Калинівської державної нотаріальної контори Вінницької області інформацію чи заводилася спадкова справа до майна померлої [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Підготовче судове засідання відкладено . Ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 26 жовтня 2020 року до участі в справі залучено як співвідповідача [PERSON] , підготовче судове засідання відкладено на 24.11.2020 на 09 год 30 хв. В підготовчому судовому засіданні [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. Співвідповідач [PERSON] позовні вимоги визнав у повному обсязі. Представник відповідача виконавчого комітету Калинівської міської ради Калинівського раойну Вінницької області в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника с. Дружелюбівка, позовні вимоги [PERSON] визнав у повному обсязі. Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно з п.1 ч.2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у разі визнання позову відповідачем. З огляду на викладене, суд вважає, що за результатами підготовчого провадження можливо ухвалити рішення, а тому розгляд справи суд проводить в даному судовому засіданні, на підставі наявних у справі доказів, здійснюючи при цьому фіксування судового засідання технічними засобами. Судом встановлені наступні фактичні обставини. [INFO] померла [PERSON] , про що Калинівським районним відділом ДРАЦС ГТУЮ у Вінницькій області 30 березня 2018 року, складено актовий запис за №63, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на земельну ділянку, площею 2,2714 га на території Дружелюбівської сільської ради Калинівського району для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала померлій на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ №766564 від 03.10.2008 року. За життя [PERSON] склала заповіт 21.10.2011 року, посвідчений секретарем виконавчого комітету Дружелюбівської сільської ради Калинівського району Вінницької області Крущук Т.Є., зареєстрований в реєстрі за №56, згідно з яким усе своє майно, де б воно не знаходилося і з чого б не складалося, у тому числі все те, що буде належати на день смерті та на що матиме право за законом заповіла [PERSON] . Позивачка [PERSON] є дочкою спадкодавиці [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження, виданого повторно серії [NUMBER] від 20.08.2020 та копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого повторно, згідно з яким прізвище позивачки після реєстрації шлюбу змінено на « [PERSON] ». Згідно з довідкою виконавчого комітету Калинівської міської ради Калинівського району [PERSON] , яка померла [INFO] була зареєстрована і постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею проживав та був зареєстрований праонук - [PERSON] , [INFO] . Інших зареєстрованих осіб на момент смерті [PERSON] не було. [PERSON] є праонуком [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 15.07.2010 року, копією свідоцтва про народження його батька [PERSON] серії [NUMBER] від 06.11.2020 року, копією свідоцтва про народження [PERSON] , виданого повторно серії [NUMBER] від 20.08.2020 та копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого повторно, згідно з яким прізвище позивачки після реєстрації шлюбу змінено на « [PERSON] ». Спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заводилася, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за № 61630163 від 11.09.2020 року та відповіддю Калинівської державної нотаріальної контори Вінницької області від 23.10.2020 року за №831/01-16 на запит суду. Згідно з випискою з медичної карти амбулаторного хворого , виданою КП «КМЦП МСЛ» КМР, [PERSON] з 2010 року перебуває на диспансерному обліку з приводу ІХС, міокардіосклероз, гіпертонічна хвороба ІІ ступеню. З 2018 року страждає на часті гіпертонічні кризи та періодично лікується на денному стаціонарі Дружелюбівської лікарні. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом ч.1 ст. 5 ЦПК України ,здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Спірні правовідносини регулюються положеннями Книги шостої ЦК України. За змістом ч.1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч. 1 ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. За змістом ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини Частинами першою, третьою, п`ятою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст. 1270 ЦК України). Як встановлено у справі, [PERSON] на час відкриття спадщини не була зареєстрована за місцем поживання спадкодавиці [PERSON] . Отже, для позивачки строк для подачі заяви про прийняття спадщини за померлою [PERSON] яка померла [INFO] , закінчився 30.09.2018 року. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом норм статей 1268 - 1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена. Зазначені особи вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків їхньої відмови від спадщини, а щодо малолітніх та недієздатних осіб - відмови, здійсненої від їхнього імені батьками (усиновлювачами), опікуном із дозволу органу опіки та піклування (встановлених частинами 2 - 4 ст. 1273 ЦК). Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. З матеріалів справи видно, що спадкоємці першої черги, які прийняли в установленому законом порядку спадщину після смерті [PERSON] відсутні. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення (ч.1 ст. 1265 ЦК України). За відсутності спадкоємців попередніх черг - праонук [PERSON] , який на час відкриття спадщини проживав із спадкодавицею вважається таким, що прийняв спадщину після неї в порядку ч.3 ст. 1268 ЦК України. Однак на даний час спадщина після смерті [PERSON] є неоформленою. Позивачка [PERSON] обґрунтовує свої позовні вимоги про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , наявністю поважних причин неможливості звернення до нотаріуса із відповідною заявою у встановлений законом строк через її похилий вік та хворобливий стан здоров`я, через який вона змушена часто перебувати на лікуванні. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Враховуючи викладене та приймаючи до уваги письмову заяву представника відповідача про визнання позову, визнання позову співвідповідачем [PERSON] , в порядку ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України, суд дійшов висновку, що наявні підстави для задоволення позовних вимог, оскільки матеріалами справи доведено що позивачка [PERSON] , будучи спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з наявністю ряду хронічних хвороб, які потребували лікування. Надання можливості позивачу скористатись правом на отримання у спадщину майна, яке належало її матері, відповідає волі заповідача (спадкодавця) та ґрунтується на законі, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню, що не суперечить вимогам та законним інтересам сторін та відповідає чинному законодавству України. На підставі викладеного,

Outcome: approved