Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-17 00:00:00

У вересні 2019 року позивачка звернулась до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позову зазначила, що вона зареєстрована і проживає з 1998 року за адресою: [ADDRESS] . Після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , вона звернулась до Третьої Маріупольської державної нотаріальної контори для відкриття спадкової справи. На теперішній час вона є єдиною спадкоємицею майна після смерті матері [PERSON] . Починаючи з 1998 року все майно, яке знаходитися в квартирі було придбано нею за її особисті кошти, а також був зроблений і ремонт в квартирі. 21.08.2019 року квартира і майно, що знаходилось в ній, були залиті розташованою вище квартирою. Так, водою були залиті наступні приміщення: коридор - 3,1 м2; житлова кімната - 18,5 м2; кухня - 5,9 м2; санвузол - 2,3 м2. Того ж дня, 21.08.2019 року, за фактом залиття була організована комісія Об`єднання власників багатоквартирного будинку «Героїчна 29» у складі голови правління ОСББ «Героїчна 29» [PERSON], майстра технічної дільниці Шиян О.В. , електрика Слєпньова А.В. , членів правління ОСББ «Героїчна 29» Дрючини В.П. та Глебової Н.Г . Згідно акту комісії ОСББ «Героїчна 29» причиною залиття квартири була недбалість мешкаючих в квартирі [ADDRESS] , а саме мешканцями квартири №[NUMBER] був залишений відкритий кран гарячої води при відкритому вентелі перед лічильником доміром. Вказаний факт можуть підтвердити сусіди. Квартира №[NUMBER] належить на праві приватної власності відповідачці - [PERSON] . В результаті залиття квартири, що підтверджується Актом комісії ОСББ «Героїчна 29», їй завдано значну майнову шкоду. На підставі викладеного, позивачка просить стягнути з відповідачки матеріальну шкоду в сумі 32970,00 грн. та понесені судові витрати по справі. Ухвалою Іллічівського райсуду м.Маріуполя від 20.09.2019 року позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків. 02.10.2019 року позивачкою було усунуто вказані в ухвалі суду недоліки. Ухвалою Іллічівського райсуду м.Маріуполя від 03.10.2019 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Іллічівського райсуду м.Маріуполя від 03.02.2020 року підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду. Ухвалою Іллічівського райсуду м.Маріуполя від 05.06.2020 року по справі призначено будівельно - технічну експертизу, провадження зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою Іллічівського райсуду м.Маріуполя від 05.10.2020 року провадження по справі поновлено та призначено до судового розгляду. Позивачка та її представник, який діє на підставі ордеру на надання правової допомоги, -адвокат Фісінчук С.О. у судовому засіданні підтримали позовні вимоги, наполягали на їх задоволенні. Квартира була залита з розташованої вище квартири, що належить відповідачці. Внаслідок залиття зіпсовані речі позивачки, а квартира потребує ремонту. Добровільно відшкодовувати завдану матеріальну шкоді відповідачка відмовляється. Відповідачка та її представник, який діє на підставі ордеру - адвокат Домонтович В.І., позов не визнали, посилаючись на те, що в належній їй квартирі за договором найму проживала [PERSON] з сином, яка й має відповідати за спричинену шкоду. Та пояснили, що за договором найму від 13 жовтня 2017 року по 21 серпня 2019 року проживала разом з сином . Вона їх просила з`їхати коли відбулося залиття квартири. Договір найму вони новий не укладали, продовжував діяти старий. Ніхто з них його не розірвав. Вона надала у користування [PERSON] квартиру, а та їй сплачувала грошові кошти за найм. На час залиття квартири в ній находилися речі [PERSON] та її сина та вони там мешкали. На час здачи житла у наймачів комунікації були в робочому стані. [PERSON] та її син мешкали в її квартирі біля двох років. Під час залиття їй подзвонили сусіди та вона приїхала. А після залиття запропонувала наймачам звільнити кватиру, що вони і зробили. Допитана у судовому засіданні у якості свідка [PERSON] пояснила, що вона зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] . 21.08.2019 року вона була на роботі, їй подзвонили та повідомили, що квартиру затопили. Вона приїхала додому і побачила, що квартира на 5 поверсі затопила квартири до 1 поверху. Сама мешкає на 3 поверсі. Вода текла зсередини і зовні. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що мешкає за адресою: [ADDRESS] . 21.08.2019 року йшла на роботу та побачила, що п`ятий поверх заливає четвертий, вода текла зі стелі. Вона допомагала збирати воду, допомагала сусідам виносити речі. Хто мешкав на 5 поверсі їй невідомо. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що мешкає в [ADDRESS] . його квартира розташована на 1 поверсі. Його не затопили. Добре знайомий з [PERSON] . Йому відомо, що вона здавала квартиру в оренду. Коли трапилось залиття квартир, в квартирі [PERSON] жили квартиранти. Сама відповідачка жила в іншому будинку. При обстеженні членами комісії за фактом залиття квартир він не був присутній. Зі слів сусідів йому стало відомо, що квартирантка не закрила кран. Він знаходиться в добрих стосунках з відповідачкою. Прізвища квартирантів він не знає. Договір оренди не бачив. Відповідачка давно не проживає у квартирі. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що на момент залиття квартир вона перебувала на посаді голови ОСББ «Героїчна-29» та була присутня при обстеженні квартир за фактом залиття та виявлення наслідків залиття житлових приміщень. На 5 поверсі квартира затопила квартири до 1 поверху. Води витекло 6 кубів. Як з`ясувалось, був відкритий кран гарячої води. Меблі розбухлі, двері розбухлі, вода текла зі стелі. Мешканці будинку сказали, що у квартирі мешкала квартирантка. До залиття [PERSON] не знала. Вона особисто була присутня при обстеженні квартири. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що дійсно укладала договір найму та проживала с сином у вказаній квартирі . На час залиття в квартирі постійно мешкав її син, а вона приїздила періодично готували йому їжу, так як треба було дивитися за хатою у селі. Чому відбулося залиття їй не відомо, син в той час знаходився на навчанні. Горячою водою вони не користувалися. [PERSON] у відсутність сина приходила до квартири, у сина зникли деякі речі, це їй відомо зі слів сина. До поліції вони не зверталися. Договір найма з [PERSON] вона не розривала. Син там продовжував проживати після закінчення дії договору, сплачували [PERSON] грошові кошти. Під час заселення до квартири справність комунікацій вони не перевіряли. Акт прийняття- передачі вони не підписували. Мешкали у квартирі біля двох років. Вислухавши сторони та їх представників, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню. Відповідно до положень статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому чи більшому розмірі. Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Стаття 322 ЦК України зобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі статтею 151 Житлового кодексу Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Згідно з пунктом 4 частини третьої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, чинній на час ухвалення оскаржуваних судових рішень) власник зобов`язаний за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини. Таким чином, обов`язок по утриманню санітарно-технічних приладів (кранів, труб, що знаходяться у квартирі) у належному стані покладено на власника квартири. Водночас, частиною першої статті 780 ЦК України передбачено, що шкода, завдана третім особам у зв`язку з користуванням річчю, переданою у найм, відшкодовується наймачем на загальних підставах. Відповідно до статті 810 ЦК України за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату. Окрім того, поточний ремонт житла, переданого у найм, зобов`язаний здійснювати наймач, якщо інше не встановлено договором (ч. 1 ст. 819 ЦК України). Частиною 1 статті 817 ЦК України закріплено право наймача та особи, які постійно проживають разом з ним, за їхньою взаємною згодою та за згодою наймодавця вселити у житло інших осіб для постійного проживання у ньому. Щодо твердження представника позивача про закінчення строку дії договору оренди, укладеного між відповідачкою та [PERSON] суд звертає увагу, що у разі спливу строку договору найму житла наймач має переважне право на укладення договору найму житла на новий строк. Не пізніше ніж за три місяці до спливу строку договору найму житла наймодавець може запропонувати наймачеві укласти договір на таких самих або інших умовах чи попередити наймача про відмову від укладення договору на новий строк. Якщо наймодавець не попередив наймача, а наймач не звільнив помешкання, договір вважається укладеним на таких самих умовах і на такий самий строк (ст. 822 ЦК України). Тобто, за відсутності надання доказів про попередження наймача про відмову від подальшого укладення договору оренди квартири, а також з огляду на те, що сторонами не заперечується, та підтверджено показаннями свідків, що в квартирі мешкав син наймачки [PERSON] , помешкання не звільняв, договір оренди вважається пролонгованим. У постанові Верховного Суду від 26.12.2019 р. у справі № 904/342/19 суд висловив позицію щодо умов автоматичної пролонгації договору оренди в разі, якщо орендар продовжує користуватися приміщенням, а від орендодавця протягом місяця з моменту закінчення договору не надійшло заперечень. Щодо доводів представника позивача про необхідність складання акта приймання-передачі квартири як обов`язкової складової договору найму суд зазначає, що такий акт не має ознак правочину у розумінні статті 202 Цивільного кодексу України, та його відсутність не створює наслідком недійсність договору оренди. Частиною першої статті 780 ЦК України шкода, завдана третім особам у зв`язку з користуванням річчю, переданою у найм, відшкодовується наймачем на загальних підставах. Частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно до свідоцтва про право на житло, зареєстрованого в Маріупольському БТІ, квартира [ADDRESS] належить в рівних частках [PERSON] -матері позивачки та позивачці. [INFO] матір позивачки [PERSON] померла. Згідно повідомлення Третьої маріупольської державної нотаріальної контори, із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотконтори звернулась позивачка. До складу спадщини входить частка квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 181306678 від 17.09.2019 року, власником квартири [ADDRESS] належить на праві власності відповідачці. Відповідно до акту № 2 від 21 серпня 2019 року про наслідки залиття житлового приміщення комісія у складі голови правління ОСББ «Героїчна 29» [PERSON] , слюсаря-сантехника Шияна А.В. , електрика Слепньова А.В. , членів правління ОСББ Дрючиної В.П. та Глебової Н.Г. , обстежила квартиру [ADDRESS] та встановили, що під час залиття пошкоджено: 1. коридор (3,1 кв. м) -залиття всього коридору; стеля - штукатурка зіпсована, підлога - плитка покороблена, набухла та відпадає від цементної стяжки, стіни - відпали шпалери, набухли вхідні двері- не зачиняється; 2. санвузол (2,3 кв. м) - залиття всього санвузла, шпалери відійшли від стін, штукатурка набухла, стеля потріскалась та проявились плями, «Світло-полиця під вагою потоку води набухла, відпала та розбила раковину - тюльпан, 3. кухня (5,9 кв.м.) - залита повністю, стеля зіпсована, стіни та шпалери вздулись, підлога плитка покороблена, вздулась та відпадає від цементної стяжки, 4. жила кімната (18,5 кв.м.) - залита повністю, підлога плитка покороблена, вздулась та відпадає від цементної стяжки, стеля зіпсована, розбухла штукатурка, під вагою потоку води відпала люстра, стіна, що межує з коридором та кухнею промокла до такого ступеню, що шпалери відійшли разом з штукатуркою. Стіна, що межує з вулицею також промокла настільки, що шпалери відпали разом з штукатуркою. Меблі зіпсовані від набухтя, деякі дверцята розбухли та не зачиняються. М`які меблі, що набухли, промокли повністю, килими плавали, електропроводка, холодильник, телевізор та DVD пропитані водою. Всі речі, книги, одежа повністю промокли. В результаті обстеження квартири №[NUMBER] встановлено, що мешканець квартири залишив відчиненим кран гарячої води при відкритому вентилі перед лічильником (водоміром). Комісія прийшла до висновку, що причиною залиття квартири № [NUMBER] стала недбалість мешканців квартири №[NUMBER] . З договору найму жилого приміщення, укладеного 13 жовтня 2017 року між [PERSON] та [PERSON] , вбачається, що наймодавець передає наймачу та членами його сім`ї строком на 1 рік квартиру [ADDRESS] . Строк найму встановлено договором до 13 жовтня 2018 року. В судовому засіданні встановлено, що договір найму жилого приміщення, укладений 13 жовтня 2017 року між [PERSON] та [PERSON] на рік, після закінчення строку не було розірвано. Син [PERSON] та вона мешкали в даній квартирі та сплачували [PERSON] за найм житла грошові кошти. Та виїхали з квартири після залиття на пропозицію [PERSON] . За висновком судової будівельно-технічної експертизи: 1. при проведенні огляду експертові пред`явлені такі пошкодження, наявні в квартирі [ADDRESS] : - в кухні розводи та «висоли» на стелі з боку ванної кімнати та по стику плит перекриття, короблення плитки ПХВ на підлозі; - в коридорі розводи та відшарування оздоблюючого шару місцями на стелі, замінено вхідний дверний блок: - в залі розводи та «висоли» на стелі та по стику плит перекриття, короблення плитки ПХВ на підлозі, відшарування шпалер на стінах; - в санвузлі розводи та «висоли» на стелі. 2,3. Відновлення (усунення) пошкоджень у квартирі [ADDRESS] внаслідок її залиття 21.08.2019 року, можливе. Під матеріальною шкодою експерт розуміє вартість ремонтно- відновлювальних робіт для усунення пошкоджень від залиття квартири. Вартість ремонтно-відновлювальних робіт та матеріалів по усуненню ушкоджень, завданих квартирі [ADDRESS] внаслідок її залиття 21.08.2019 та пред`явлених при проведенні огляду експерту, становить 20335 (двадцять тисяч триста тридцять п`ять) гривень з ПДВ. Крім того, позивачка ставить питання про стягнення вартості пошкодженого майна, що не підлягає ремонту, а саме вартість пошкодженого майна, що не підлягає ремонту, становить 8200 грн, що складається з: - письмовий стіл - 1200 грн., - стінка (горка) ДСП - 6000 грн., - телевізор - 1000 грн. На підтвердження вартості вказаного майна надала роздруківки зі сайту ОЛХ. Суд приходить до висновку, що наданий позивачем акт про наслідки залиття житлового приміщення відповідає вимогам, викладеним у Правилах, містить конкретні причини залиття квартири, інші необхідні для такого документа реквізити. Наймач зобов`язаний використовувати житло лише для проживання у ньому, забезпечувати збереження житла та підтримувати його в належному стані (ч. 1 ст. 815 ЦК України). Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. На роз`яснення суду з цього приводу позивач не зважив. За таких обставин, з огляду на той факт, що договір оренди між [PERSON] та відповідачкою на час залиття діяв, та положення статті 819 ЦК України, саме наймач не здійснював належного контролю за справністю приладів водопостачання свого помешкання, що призвело до залиття квартири позивача, тому покладання на [PERSON] відповідальності за заподіяну шкоду суперечитиме положенням статті 1166 ЦК України, а тому в задоволенні позову слід відмовити. Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Статтею 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: dismissed