Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-14 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до Білгород-Дністровського міськрайонного суду з позовною заявою до Сергіївської селищної ради та просить суд визнати за нею право власності на спадкове майно, а саме на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 31,1 кв.м., житловою площею 12,3 кв.м. Обґрунтовуючи свої вимоги [PERSON] посилається на те, що [INFO] померла власниця вказаної квартири [PERSON] , яку [PERSON] знала дуже давно, вони дружили. За життя [PERSON] перенесла 3 операції, так як була хвора на рак і потребувала постійного піклування з боку сторонніх осіб. Допомога [PERSON] полягала у фінансовому участі в лікуванні, придбанні ліків та оплату за операції, тому що пенсії [PERSON] не вистачало. Після повторної операції [PERSON] довелось переїхати до [PERSON] і з того часу вони почали мешкати разом та вести спільне господарство. [PERSON] купувала для них обох продукти, сплачувала комунальні послуги за свою та її квартиру, продовжувала займатись її лікуванням. Разом з тим третя операція не допомогла [PERSON] та у віці 55 років вона померла. [PERSON] сплатила усі витрати пов`язані із її похованням, дотрималась та сплатила проведення усіх обрядів пов`язаних з похованням. Коли [PERSON] звернулась до державного нотаріусу з приводу оформлення своїх спадкових прав на спадщину, яка відкрилась після смерті [PERSON] , нотаріус відмовив їй у цьому у зв`язку із тим, що вона не являється спадкоємцем за законом, заповіт спадкодавець не складала, а факт проживання зі спадкодавцем однією сімєю повинен встановити суд. Крім того, від державного нотаріусу Білгород-Дністровської міської державної нотаріальної контори Іванова А.І. дізналась, що з приводу оформлення спадкових прав на спадщину, яка відкрилась після смерті [PERSON] вже звернулась [PERSON] , яка є спадкоємцем за правом представлення після смерті її батька, так як вона є двоюрідною сестрою померлої. Сама ж [PERSON] не оформила спадкові права на спадщину [PERSON] та наразі не претендує на неї повністю визнаючи цивільне право [PERSON] успадкувати квартиру [PERSON] . Ухвалою суду від 08.09.2020 року провадження по справі було відкрито та визначено загальний порядок її розгляду з призначенням підготовчого судового засідання. 16.10.2020 року до канцелярії суду надійшла заява [PERSON] з проханням справу розглянути за її відсутністю, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. Ухвалою суду від 20.10.2020 року розгляд справи було відкладено та витребувано докази, а саме копію спадкової справи за клопотанням позивачки. 25.11.2020 року до канцелярії суду надійшла заява від Голови Сергіївської селищної ради Чередниченко А.Г. з проханням розгляд справи провести без участі представника селищної ради. Ухвалою суду від 25.11.2020 року розгляд справи було відкладено та повторно направлено ухвалу про витребування доказів. 02.12.2020 року до канцелярії суду від Білгород-Дністровської міської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи до майна [PERSON] . Ухвалою суду від 01.02.2021 року було закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті. У судове засідання 15.03.2021 року сторони не з`явились. Позивачка [PERSON] 25.11.2020 року надавала до канцелярії суду заяву з проханням справу розглянути за її відсутністю та задовольнити позов. У відповідності з ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білгород-Дністровського міськрайонного управління юстиції в Одеській області 20.02.2015 року. На підставі свідоцтва про власності від 01.02.2007 року, видане виконавчим комітетом Сергіївської селищної ради на підставі розпорядження № 1728 від 01.02.2007 року, [PERSON] належала квартира [ADDRESS] . З 2009 року та по 2017 рік в квартирі [ADDRESS] разом з власницею [PERSON] проживала позивачка [PERSON] , доглядала [PERSON] , допомагала їй в лікуванні, оскільки остання тяжко хворіла. Такі обставини підтверджуються Актом Сергіївської селищної ради від 12.04.2019 року, довідкою КП «Житлово-комунальне господарство смт Сергіївка» № 1683 від 06.12.2017 року та рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 11.04.2018 року по справі № 495/593/18 яке набрало чинності 14.05.2018 року. Згідно з ч.3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Отже позивачка є такою, що прийняла спадщину померлої [INFO] [PERSON] 23.01.2018 року позивачка звернулась до Білгород-Дністровської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини [PERSON] . Однак, через наявність іншого спадкоємця [PERSON] , яка також у встановлені строки звернулась до державного нотаріусу з заявою про прийняття спадщини [PERSON] , а після спливу визначеного строку відмовилась від її прийняття, нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право власності на спадщину позивачці та рекомендував звернутися до суду. Як вище судом було зазначено, [PERSON] визнає позовні вимоги [PERSON] та відповідно і її право на спадкове майно [PERSON] . Частина 5 ст. 1269 ЦК України: особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини. Згідно з ч.2 ст. 1270 ЦК України, якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. У відповідності до частин 1-3 ст. 12 ЦК України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд. Нездійснення особою своїх цивільних прав не є підставою для їх припинення, крім випадків, встановлених законом. Особа може відмовитися від свого майнового права. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Частиною першою статті 1296 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України). Згідно статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців. У відповідності до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» засіб юридичного захисту має бути ефективним як на практиці, так і за законом. У рішенні Європейського суду з прав людини від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії», було зазначено що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припинення порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. На підставі викладеного, враховуючи відсутність заперечень з боку відповідача та [PERSON] , суд вважає, що позовна заява [PERSON] підлягає задоволенню в повному обсязі, оскільки заявлені вимоги є обґрунтованими, правомірними та спрямовані на захист прав позивачки.

Outcome: approved