Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-01 00:00:00

У жовтні 2013 року представник ПАТ «КБ Надра» звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси з позовом до [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом надання права укласти договір купівлі-продажу з будь-якими особами, надання права на отримання документів та виселення. Свої позовні вимоги обґрунтував наступним. 03.03.2008 року між АТ «КБ «НАДРА» та [PERSON] було укладено Кредитний договір №ОД/07/03/2008/840-К/349, відповідно до якого [PERSON] було надано кредит в розмірі 59\~349, 40 доларів США. З метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, 03.03.2008 року між АТ «КБ «НАДРА» та [PERSON] було укладено Іпотечний договір, реєстраційний номер №588, відповідно до умов якого [PERSON] передає в іпотеку нерухоме майно квартиру, загальною площею 45, 3 кв.м. під номером [ADDRESS] . Предметом іпотеки було забезпечено всі зобов`язання Позичальника ( [PERSON] ) перед Іпотекодержателем (АТ «КБ «НАДРА») по сплаті останньому будь-яких сум, що виникають згідно з положень Кредитного договору, який забезпечений іпотекою згідно з договором іпотеки. Згідно Кредитного договору Позичальник зобов`язаний своєчасно повернути суму отриманого Кредиту, а також сплатити плату за користування Кредитом і виконати інші зобов`язання визначені у Кредитному договорі. В порушення умов Кредитного договору, погашення частин Кредиту та нарахованих за його користування процентів у передбачений строк повернення Кредиту та сплати процентів не відбулося, у зв`язку з чим АТ «КБ «НАДРА» вимушене було звернутися до суду за захистом своїх прав. У зв`язку з вищезазначеним АТ «КБ «НАДРА» просило суд: - Звернути стягнення на предмет іпотеки нерухоме майно: квартиру, загальною площею 45,3 кв.м., під номером [ADDRESS] , яка належить на праві власності [PERSON] , код: [NUMBER] , шляхом надання Публічному акціонерному товариству «Комерційний банк «Надра» право укласти договір купівлі продажу з будь-якими особами за ціною визначеною на підставі оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності, на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на час укладення правочину щодо відчуження вищевказаного предмету іпотеки. Кошти, отримані від реалізації предмету іпотеки, направити на погашення заборгованості за Кредитним договором №ОД/07/03/2008/840-К/349 від 03.03.2008 року перед Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «Надра» у розмірі 81\~824, 76 доларів США, що в еквіваленті становить 654\~025, 31 грн. - На час реалізації вищевказаного майна передати його в управління Публічному акціонерному товариству «Комерційний Банк «Надра». - Надати право Публічному акціонерному товариству «Комерційний Банк «Надра»: на отримання дублікатів правовстановлюючих документів у нотаріусів та у будь-яких інших органах держаної влади, місцевого самоврядування та у будь-яких інших органах держаної влади, місцевого самоврядування та у будь-яких установах незалежно від форм власності; отримання витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно на дане нерухоме майно в Реєстраційній службі Головного управління юстиції в Одеській області, всіх підпорядкованих структурних підрозділах, в тому числі, але не виключно, в Реєстраційній службі Одеського міського управління юстиції або у інших органах, які будуть здійснювати функції з реєстрації речових прав на нерухоме майно; отримувати довідки та документи, які необхідні для укладення та нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу. - Виселити з приміщення квартири під номером [ADDRESS] осіб, які там проживають, без надання іншого приміщення. - Стягнути з [PERSON] судові витрати на користь Публічного акціонерного товариства «Комерційний Банк «Надра» у сумі 3441,00 грн. 18.10.2013 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси (головуючий суддя Буран О.М.) відкрито провадження у справі. 23.01.2014 року на підставі ухвали Малиновського районного суд м. Одеси було задоволено клопотання представника ПАТ КБ «Надра» про витребування доказів, а саме судом було витребувано відомості щодо останнього власника квартири, що знаходить за адресою: [ADDRESS] та довідку про склад сім`ї та мешканців квартири за адресою: [ADDRESS] . Також, 23.01.2014 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси на підставі клопотання представника ПАТ КБ «Надра» було призначено по справі судову товарознавчу експертизу визначення вартості майна у зв`язку з чим провадження по справі було зупинено, а справу передано до експертної установи ТОВ «РОСЛА» (м. Одеса, вул. Базарна, буд.5/5) 14.02.2019 року експертною установою ТОВ «РОСЛА» справу без виконання звітів з оцінки майна, у зв`язку з несплатою ПАТ «КБ «Надра» за виконання робіт, було повернуто до Малиновського районного суду м. Одеси. 18.02.2019 року ухвалою судді Малиновського районного суду м. Одеси Целуха А.П. справу було прийнято до провадження та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. У зв`язку з відрахуванням судді [PERSON] зі штату Малиновського районного суду м. Одеси на підставі повторного автоматизованого розподілу судових справ, справу було передано на розгляд судді Леонову О.С. 20.05.2019 року ухвалою судді Малиновського районного суду м. Одеси Леонова О.С. справу було прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання. 28.08.2019 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси відмовлено у задоволені клопотання ПАТ «КБ «Надра» про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. 23.10.2019\~року ПАТ «КБ «Надра» надано до суду клопотання про розгляд справи без участі представника позивача. 23.10.2019 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду по суті. 02.12.2019 року та 16.01.2020 року ухвалами Малиновського районного суду м. Одеси клопотання ПАТ «КБ «Надра» про проведення судового засідання в режимі відеоконференції було задоволено, однак представник позивача в судові засідання не з`явився. 11.03.2020 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси судом визнано явку представника позивача у судове засідання обов`язковою. 25.05.2020 року (вхід.№ЕП-7707) до суду від представника Товариства з обмеженої відповідальності «СПЕКТРУМ ЕССЕТС», який діє на підставі довіреності №15 від 22.05.2020 року, подав до суду заяву про заміну позивача правонаступником, в які просив замінити позивача\~Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Надра» правонаступником Товариство з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС». Обґрунтовуючи заяву представник позивача зазначив, що 15.05.2020 року між\~Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Надра» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» укладено договір № GL3N017513 від 15.05.2020 року про відступлення прав вимоги від 15.05.2020 року, за яким ПАТ Комерційний банк «Надра» відступив шляхом продажу ТОВ «СПЕКТРУП ЕССЕТС» серед інших права вимоги, що належали Банку за відповідними договорами, до яких зокрема, входять права вимоги до [PERSON] за кредитним договором №ОД07/03/2008/840-К/349 від 03.03.2008 року, та украденими на забезпечення їх виконання за Договором іпотеки від 03.03.2008 року. 27.05.2020 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси залучено до участі у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Надра» до [PERSON] про стягнення на предмет іпотеки, замість позивача Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Надра», його правонаступника Товариство з обмеженої відповідальності «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» (01032, м. Київ, вул. Кловський Узвіз, буд. 7, пов.5, ЄДРПОУ 43285922). 06.07.2020 року представником відповідача [PERSON] надано до суду письмові пояснення. 29.09.2020 року представником позивача адвокатом Васильєвим Ю.Ю. надано до суду заяву про зміну предмету позову (вх. № 40909), в якій представник позивача посилаючись на те, що змінилась судова практика по даній категорії справ і у встановлені строки із поважних причин не була подана вказана заява, оскільки Товариство з обмеженої відповідальності «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» стало правонаступником Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Надра» вже після закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті, тому позивач просить суд: визнати поважними причини пропуску строку на подання заяви про зміну предмету позову та вважати предметом позову наступну редакцію, а саме «в рахунок стягнення заборгованості у розмірі 81824,76 доларів США перед ТОВ «Спектрум Ессетс» за кредитним договором №ОД/07/03/2008/840-К/349 від 03.03.2008 року звернути стягнення на предмет іпотеки, нерухоме майно: квартиру, під номером [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] , шляхом продажу предмету іпотеки із прилюдних торгів. 01.02.2021 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси заяву представника позивача про визнання поважними причин пропуску строків на подання заяви про зміну предмету позову - залишено без задоволення. Заяву про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженої відповідальності «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» до [PERSON] про стягнення на предмет іпотеки - залишино без розгляду. Представник позивача судове засідання з`явився, позовну заяву підтримував та просив її задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог, вказуючи на їх безпідставність та необґрунтованість. В своїх письмових поясненнях вказав, що позовну заяву задовольнити неможливо у зв`язку з тим, що позивач обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, а саме звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом надання права укласти договір купівлі-продажу з будь-якими особами за ціною визначеною на підставі оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності. Вказаний спосіб захисту прав в судовому порядку неможливий у зв`язку з тим, що в договорі іпотеки такий спосіб (звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом надання права укласти договір купівлі-продажу) передбачений як позасудовий спосіб захисту прав. Крім того, відповідач посилався на правову позицію Верховного суду, яка викладена в постанові Великої Палати Верховного суду від 29.05.2019 року по справі № 310/11024/15-ц. 2. Мотивувальна частина Фактичні обставини,\~встановлені судом Дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи сторін, викладені у відповідних заявах по суті справи, а також надані у судових засіданнях, суд встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. 03.09.2008 року між АТ «КБ «Надра» та [PERSON] був укладений договір кредитну № ОД07/03/2008/840-К/349 відповідно до умов якого відповідачці по справі був наданий кредит в розмірі 59 349, 40 доларів США ( т.1. а.с.14-16). 03.09.2008 року на забезпечення виконання відповідного кредитного договору відповідачка по справі передала позивачу в іпотеку нерухоме майно, а саме квартиру, загальною площею 45,3 кв. м., під номером [ADDRESS] , відповідно до договору іпотеки за реєстраційним номером 588 від 03.09.2008 року, який посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Безуля О.М. ( т.1. а.с.17-18) 04.09.2013 року на адресу відповідача по справі була направлені іпотечна вимога № 3960 відповідно до якої банк вимагав погасити заборгованість за кредитним договором № ОД07/03/2008/840-К/349 від 03.09.2008 року. У разі невиконання відповідної вимоги позивач вказував, що буде звертатися до судових органів з метою захисту своїх порушених прав. Дана вимоги не була вручена відповідачу та повернута банку з відміткою «за закінченням терміну зберігання». (т.1. а.с.22) Станом на дату звернення з позовом заборгованість відповідачки складала 81\~824,76 доларів США відповідно до розрахунку наданому позивачем до суду ( т.1. а.с.13). 15.05.2020 року на підставі договору № GL3N017513 про відступлення права вимоги ПАТ «КБ «Надра» відступила шляхом продажу Товариству з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» серед інших права вимоги, що належали банку за відповідними договорами, до яких, зокрема, входять право вимоги до [PERSON] за кредитним договором № ОД07/03/2008/840-К/349 від 03.03.208 року та укладеним на забезпечення їх виконання договором іпотеки від 03.03.2008 року. ( т.1. а.с.225-231). 27.05.2020 року ухвалою суду первісного позивача було замінено на правонаступника Товариство з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС». Позивач по справі відповідно до позовної заяви, в тому числі, просить «звернути стягнення на предмет іпотеки нерухоме майно: квартиру, загальною площею 45,3 кв. м., під номером [ADDRESS] , яке належить на праві власності [PERSON] , код: [NUMBER] , шляхом надання Публічному акціонерному товариству «Комерційний банк «Надра» право укласти договір купівлі-продажу з будь-якими особами за ціною визначеною на підставі оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності, на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на час укладення правочину щодо відчуження вищевказаного предмету іпотеки. Кошти, отримані від реалізації предмету іпотеки, направити на погашення заборгованості за Кредитним договором № ОД07/03/2008/840-К/349 від 03.03.2008 року перед Публічним акціонерним товариством «Комерційний Банк «Надра» у розмірі 81 824,76 доларів США, що у еквіваленті становить 654 025,31 гривень». Тобто, позивач по справі просить звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом надання права укласти договір купівлі-продажу з будь-якими особами, відповідно до ст. 38 Закону України «Про іпотеку». 3. Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права Спосіб захисту цивільного права чи інтересу - це дії, які спрямовані на попередження порушення або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Спосіб захисту цивільного права чи інтересу має бути доступним та ефективним. Способи захисту цивільного права чи інтересу можуть бути судові (стаття 16 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України) та позасудові (статті 17-19 ЦК України). Відповідно до статей 12 і 33 Закону України «Про іпотеку» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон), одним зі способів захисту прав та інтересів іпотекодержателя є звернення стягнення на предмет іпотеки. Підставами звернення стягнення на предмет іпотеки є: рішення суду, виконавчий напис нотаріуса або договір про задоволення вимог іпотекодержателя(частина третя статті 33 Закону). З огляду на вказане Закон визначає такі способи звернення стягнення на предмет іпотеки: судовий (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду); позасудовий: захист прав нотаріусом (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса) або самозахист (згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя). Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду (стаття 39 Закону) є: 1) реалізація предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів (стаття 41-47 Закону); 2) продаж предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (стаття 38 Закону). Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідного застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, є (частина третя статті 36 Закону): 1) передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому статтею 37 Закону; 2) право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 Закону. Відповідний правовий висновок викладений в Постанові ВП ВС від 29.05.2019 по справі № 310/11024/15-ц. У разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом (частина перша статті 12 Закону). Згідно з частиною першою статті 33 Закону у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України). Відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України). Сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки (частина перша статті 36 Закону). Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки(частина друга статті 36 Закону). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). Сторони в договорі іпотеки, який посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Безуля О.М. та зареєстрований за реєстром № 588 погодили іпотечне застереження, а саме визначили у договорі іпотеки обидва передбачені частиною третьою статті 36 Закону способи задоволення вимог іпотекодержателя: звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття його у власність іпотекодержателем (абзац 3 п. 5 договору іпотеки); звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом його продажу іпотекодержателем третій особі (абзац 4 п. 5 договору іпотеки). У п. 5 договору іпотеки сторони встановили, що звернення стягнення на предмет іпотеки відбувається на підставі: -рішення суду; -виконавчого напису нотаріуса; -домовленості сторін на передачу Іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного Зобов`язання у порядку встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку» -права Іпотекодержателя від свого імені продати Предмет іпотеки будь-якій особі на підставі Договору купівлі-продажу у порядку встановленому ст. 38 Закону України «Про іпотеку». Крім того, п. 5 Договору іпотеки Іпотекодержатель має право на свій розсуд вибрати умови та порядок звернення стягнення на предмет іпотеки в межах, передбачених п. 5 цього Договору. Отже, сторони погодили в договорі іпотеки те, що продаж предмету іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу є позасудовим способом захисту права Іпотекодержателя. Процедура продажу предмета іпотеки, передбачена статтею 38 Закону, може бути застосована як спосіб задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки і в судовому порядку (про що суд згідно з абзацом п`ятим частини першої статті 39 Закону має вказати у судовому рішенні про задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки), і у позасудовому порядку (згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя). Проте звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом встановлення у рішенні суду права іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, визначеному статтею 38 Закону, можливе лише за умови, що сторони договору іпотеки не передбачили цей спосіб задоволення вимог іпотекодержателя у договорі про задоволення вимог іпотекодержателя або в іпотечному застереженні, яке прирівнюється до такого договору за юридичними наслідками. Якщо ж сторони договору іпотеки передбачили такий спосіб задоволення вимог іпотекодержателя у договорі про задоволення вимог іпотекодержателя або в іпотечному застереженні, позовна вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом встановлення у рішенні суду права іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, визначеному статтею 38 Закону, є неналежним способом захисту. Відповідна правова позиція викладені в Постанові ВП ВС від 29.05.2019 по справі № 310/11024/15-ц, яка відступила від правових висновків, які були викладені раніше. Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. В той же час, відповідно до договору іпотеки, який посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Безуля О.М. та зареєстрований за реєстром № 588 сторони погодили іпотечне застереження (п. 5 Договору іпотеки), а саме визначили у договорі іпотеки можливість іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, визначеному статтею 38 Закону. Таким чином, вимоги позивача, які є аналогічні іпотечному застереженню є неналежним способом захисту порушених прав. Щодо інших позовних вимог суд також відмовляє в їх задоволенні у зв`язку з тим, що вони є похідними від основної вимоги щодо звернення стягнення на предмет іпотеки. Згідно ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. За змістом ч.2 ст.77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Докази повинні відповідати вимогам належності, допустимості, достовірності та достатності (ст.ст.77-80 ЦПК України). Відповідно до ч.2 ст.13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Згідно ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України). Оскільки, судом відмовлено у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, тому понесені позивачем судові витрати слід залишити за ним. На підставі ст.ст. 12, 33, 37, 38, 39, 41-47 Закону України «Про іпотеку», ст.ст.6, 623, 627, 629 ЦК України суд,-

Outcome: dismissed