Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-11 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернувся до суду із вищевказаним позовом, в обґрунтування якого вказував, що 29.07.2009 року між ним та відповідачем був укладений договір про користування електричною енергією, який у подальшому був переукладений. 13 червня 2019 року засобами телефонного зв`язку керівник відповідача повідомив його про необхідність проведення перевірки представниками AT «Чернівціобленерго» показників приладу обліку електроенергії. Близько 18 год. 30 хв. 13.06.2019 року інспектори служби технічного аудиту AT «Чернівціобленерго» - [PERSON] і [PERSON] , заступник директора служби захисту економіки (СЕЕ) AT «Чернівціобленерго» - [PERSON] та старший інспектор служби захисту економіки (СЕЕ) AT «Чернівціобленерго» - [PERSON] прибули на місце проведення перевірки та очікували його біля подвір`я, пояснивши при цьому, що вони є представниками ПАТ «Чернівціобленерго», які уповноважені проводити будь-які перевірки. Він в свою чергу з метою фіксування дій представників відповідача виявив бажання проводити відповідну фіксацію, однак вони заборонили йому проводити відеофіксацію їхніх дій. В подальшому, здійснюючи перевірку приладу обліку, оскільки трансформаторна підстанція, яка є його власністю, була закрита на ключ він передав ключ [PERSON] , який відчинив перші двері трансформаторної підстанції, що захищають підстанцію та ЗВТ від впливу зовнішніх погодних умов, у зв`язку з чим отримали фізичну можливість перевірити покази ЗВТ через засклене віконце, не маючи при цьому доступу до ЗВТ. Однак, [PERSON] не захотів скористатися віконцем і зірвав пломбу на других дверцятах. Вказана пломба з відтиском «Чернівціобленерго» була цілою, і її цілісність була гарантією того, що до 13.06.2019 року ні позивач, ні будь-яка інша особа не могла фізично доторкнутися до ЗВТ через засклене віконце, а тим більше втрутитися в його роботу. Відкривши другі дверцята, які надавали фізичний доступ до ЗВТ, [PERSON] , скориставшись двома викрутками, що їх подав йому [PERSON] . Таким чином, отримавши фізичний доступ до ЗВТ і здійснивши над ним певні фізичні маніпуляції із ЗВТ [PERSON] повідомив позивача, що він перевірив ЗВТ і ЗВТ працює добре, однак необхідно перевірити як ЗВТ працює «в нагрузку», для чого йому необхідно піти до будинку і відключити всі електроприлади. Оскільки трансформатор розташований на відстані 50-100 метрів від будинку, то виконавши вимоги перевіряючих, він повернувся до трансформатора через 5-7 хвилин. Повернувшись до трансформатора він виявив, що у період його відсутності [PERSON] зірвав із ЗВТ дві пломби, зняв із ЗВТ верхню скляну кришку та копирсався викруткою у тій частині лічильника, де встановлена заводська пломба.При цьому, на його зауваження стосовно неправомірності їх дій, останні зазначили, що забирають ЗВТ на перевірку в обленерго. Враховуючи те, що у представників відповідача були відсутні будь-які розпорядчі документи на перевірку, він не дозволив їм зняти і вилучити ЗВТ і викликав старосту села Цурень, яка сфотографувала трансформатор та всі старі пломби. Після цього перевіряючі опломбували ЗВТ та [PERSON] склав акт від 13.06.2019 року за №13-06 про не допуск представників оператора системи розподілу до обстеження електроустановок споживача. Вважає, що в Акті №13-06 сфальсифіковано обставини справи, оскільки не допуску до перевірки не було, а представникам відповідача допущено істотні порушення законодавства та права позивача з метою неправомірного донарахування вартості електроенергії. Крім того, зафіксувавши вказаним Актом №13-06 «не допуск до обстеження» та зірвавши пломби з ЗВТ, відповідач склав Акт №120918 про порушення від 13.06.2019 року, в якому видом порушенням відповідач зазначив зрив пломб, які перед цим сам же і зірвав. В подальшому, 14.09.2019 року представники AT «Чернівціобленерго» намагалися встановити позивачу замість 10-ватного ЗВТ 3-ватний, що є порушенням законодавства, оскільки при заміні ЗВТ та вилученні його на перевірку споживачу за рахунок постачальника електроенергії встановлюється ЗВТ, ідентичний за технічними показниками вилученому ЗВТ. Про всі вищевказані порушення позивач повідомив ГВП СВП ГУНП в Чернівецькій області листом від 14.09.2019 року. На підставі вказаного повідомлення 14.06.2019 року був складений Протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію. За результатами розгляду повідомлення Герцаївське відділення поліції ГУНП в Чернівецькій області надало позивачу відповідь від 20.06.2019 року згідно якої з перевіряючими була проведена бесіда та наголошено, що замість демонтованого лічильника має бути встановлено лічильник ідентичний демонтованому за технічними показниками. Таким чином, на його думку, перевіркою проведеною органами МВС України підтверджено факт неправомірних дій представників обленерго, а також законність його вимог. Також вказував, що 24.06.2019 року працівниками AT «Чернівціобленерго» був демонтований ЗВТ для направлення на експертизу, про що складено Акт №24-06 про опломбування засобів обліку та/або пломб, що підлягають експертизі. При цьому зазначає, що при складанні Акта 24-06 були допущені істотні порушення, зокрема: ЗВТ не був опломбований і не пакувався до пакету, у зв`язку з чим йому не було надано корінець від пакету; ЗВТ не був переданий йому на зберігання, що ставить під сумнів його технічний стан у період з моменту демонтажу до передачі для огляду експерту, враховуючи, що ЗВТ зберігався в організації, якою вже складено завідомо неправдивий акт про порушення і яка могла вчинити будь-які втручання в механізм ЗВТ, оскільки він був позбавлений можливості контролювати збереження ЗВТ у недоторканому стані. В подальшому, Чернівецьким науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України було проведено експертизу ЗВТ та складено висновок №0741-К від 17.09.2019 року, відповідно до якого встановлено порушення цілісності пломбування на мастичних пломбах ЗВТ та наявні сліди дії сторонніми предметами на 1-му, 2-му, 5-му справа облікових барабанах, на зубчастому валу, який розташований між 6-м та 7-м справа обліковими барабанами та на електронній платі ЗВТ. При цьому, у порушення норм закону, відповідач не повідомив його про дату та місце проведення експертизи, позбавивши цим самим права поставити експерту свої запитання та надавати свої пояснення та заперечення, стосовно висновків експертизи. Також зазначав, що на засідання комісії він прибув у призначений час, однак по прибуттю виявилося, що комісія вже прийняла рішення достроково без його присутності та без заслуховування його пояснень й відповідно йому було запропоновано отримати та підписати лише Протокол №12 від 09.10.2019 року засідання комісії Герцаївського РЕМ по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії для населення, яким прийнято рішення про донарахування вартості не облікованої електроенергії у сумі 15017,72 грн. В подальшому, 11.10.2019 року він отримав попередження про відключення постачання електроенергії у випадку несплати суми зазначеної у Протоколі №12. З метою встановлення обставин справи та отримання певної інформації його представником були направлені на адресу відповідача адвокатські запити, які залишені бкз відповідного реагування. Посилаючись на вищевказане, просив визнати незаконним та скасувати рішення комісії Герцаївського РЕМ АТ «Чернівціобленерго», що оформлене протоколом №12 від 09.10.2019 року та стягнути з відповідача на його користь судові витрати по справі. Від представника відповідача через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими й відповідно просив відмовити у задоволені позову. Зокрема зазначав, що в процесі проведення контрольного огляду об`єкта позивача було виявлено порушення ПРРЕЕ передбачене пп. 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку електричної енергії, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб. З врахуванням положень пп. 8 п. 5.5.5 розділу 5.5 глави 5 ПРРЕЕ, яким встановлено, що обов`язком споживача є забезпечення збереження і цілісності установлених на його території та/або об`єкті розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування, та в результаті виявлення вищезазначеного порушення, було складено Акт про порушення ПРРЕЕ №120918. Вказує, що позивача у встановленому законом порядку було запрошено на засідання комісії, а тому всі твердження позивача щодо ненадання йому можливості взяти участь у комісії з розгляду Акта про порушення ПРРЕ №120918 від 13.06.2019 року є безпідставними та не можуть ставити під сумнів чинність протоколу №12 від 09.10.2019 року, яким визначено обсяг та вартість не облікованої електричної енергії, а тому підстави для задоволення позову відсутні. 16.11.2020 року від представника позивача через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив, в якому зазначив, що відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження обставин зазначених у відзиві, а тому його посилання є безпідставними та необґрунтованими. 07.12.2020 року від представника відповідача надійшло заперечення на відповідь на відзив, в якому зазначив, що експертним висновком встановлено порушення цілісності пломбування, й відповідно самого факту порушення цілісності пломбування та наявність слідів дії сторонніми предметами достатньо для застосування санкції до позивача, а тому просив у задоволенні позовних вимог відмовити. Від представника позивача через канцелярію суду надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності, просив позовні вимоги задовольнити, а також вирішити питання про відшкодування позивачу витрат на професійну правову допомогу, надавши відповідний розрахунок та докази оплати витрат. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, від нього через канцелярію суду надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України судове засідання проводилося без технічної фіксації. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Так, відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч. ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Судом встановлено, що 29.07.2009 року між позивачем та відповідачем укладено договір про користування електричною енергією, який в подальшому був переукладений, що не заперечується й відповідачем. 13 червня 2019 року представниками відповідача складено акт про порушення ПРРЕЕ, а саме порушення п.п. 8, п.п. 5.5.5. ПРРЕЕ в частині допущення зриву пломб АТ «Чернівціобленерго» та встановлення на їх місце інших пломб, пошкодження цілісності пломб та наявністю ознак втручання споживача в роботу засобів обліку електричної енергії ( а.с. 13). В даному акті зазначено про проведення фотофіксації та повідомлено позивача про необхідність з`явитися на комісію для розгляду акту на 3 липня 2019 року Крім того, 13 червня 2019 року працівниками АТ «Чернівціобленерго» також було складено акт від 13.06.2019 року за №13-06 про не допуск представників оператора системи розподілу до обстеження електроустановок споживача та порушення п. 5.5.5, п.п. 12-14 Правил роздрібного ринку енергії , а також знято пломби (а.с.12). При цьому, як зазначає позивач, у зв`язку із відсутністю у представників відповідача будь-яких розпорядчих документів на перевірку, він не дозволив працівникам АТ «Чернівціобленерго» зняти і вилучити ЗВТ і викликав старосту села Цурень, яка сфотографувала трансформатор та всі старі пломби. Крім того, через відсутність дозволу зі сторони позивача на зняття лічильника на перевірку, працівниками відповідача лічильник був запломбований новими пломбами, а також запломбовано двері трансформаторної станції. В подальшому, 14.09.2019 року представники AT «Чернівціобленерго» намагалися встановити позивачу замість 10-ватного ЗВТ 3-ватний, що є порушенням законодавства, оскільки при заміні ЗВТ та вилученні його на перевірку споживачу за рахунок постачальника електроенергії встановлюється ЗВТ, ідентичний за технічними показниками вилученому ЗВТ та за наслідками розгляду звернення позивача до правоохоронних органів, зняття та заміна лічильника відповідачем була проведена 24 червня 2019 року, що підтверджено актом про опломбування № 24-06 (а.с. 18). При цьому, позивач звертаючись до суду вказував, що в Акті №13-06 сфальсифіковано обставини справи, оскільки не допуску до перевірки не було, а представникам відповідача допущено істотні порушення законодавства та права позивача з метою неправомірного донарахування вартості електроенергії., у зв`язку із чим позивач звернувся із відповідною заявою про кримінальне правопорушення до органів поліції ( а.с. 14-16). Зокрема, на підставі повідомлення позивача від 14.06.2019 року був складений протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію. За результатами розгляду повідомлення Герцаївське відділення поліції ГУНП в Чернівецькій області надало позивачу відповідь від 20.06.2019 року, згідно якої з перевіряючими була проведена бесіда та наголошено, що замість демонтованого лічильника має бути встановлено лічильник ідентичний демонтованому за технічними показниками (а.с. 16, 17). 24.06.2019 року працівниками AT «Чернівціобленерго» ЗВТ був демонтований для направлення на експертизу про що складено Акт №24-06 про опломбування засобів обліку та/або пломб, що підлягають експертизі, що підтверджується відповідною копією Акта (а.с. 18). При цьому, як зазначає позивач, при складанні Акта 24-06 також були допущені істотні порушення, зокрема: ЗВТ не був опломбований і не пакувався до пакету, у зв`язку з чим позивачу не був наданий корінець від пакету; ЗВТ не був переданий на зберігання позивачу, що ставить під сумнів його технічний стан у період з моменту демонтажу до передачі для огляду експерту, враховуючи, що ЗВТ зберігався в організації, якою вже складено завідомо неправдивий акт про порушення і яка могла вчинити будь-які втручання в механізм ЗВТ, оскільки позивач був позбавлений можливості контролювати збереження ЗВТ у недоторканому стані. В подальшому, Чернівецьким науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України проведено експертизу ЗВТ, результати якого оформлені Висновком №0741-К від 17.09.2019 року. За наслідками експертного дослідження ЗВТ встановлено порушення цілісності пломбування на мастичних пломбах ЗВТ та наявні сліди дії сторонніми предметами на 1-му, 2-му, 5-му справа облікових барабанах, на зубчастому валу, який розташований між 6-м та 7-м справа обліковими барабанами та на електронній платі ЗВТ (а.с. 19-20). В подальшому, протоколом комісією відповідача прийнято рішення про донарахування позивачу вартості не облікованої електроенергії у сумі 15017,72 грн. (а.с. 21), а 11.10.2019 року позивачу було направлено попередження про відключення постачання електроенергії у випадку несплати заборгованості (а.с. 22). Так, відносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312. Зокрема, відповідно до цих Правил учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. При цьому, відповідно до цих Правил побутовий споживач - це індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність); Відмова в доступі до об`єкта споживача - дії та/або бездіяльність споживача (власника або користувача об`єкта споживача) та/або власника, користувача земельної ділянки, на якій розташований/розміщений об`єкт споживача, внаслідок яких створюються перешкоди представникам електропостачальника, оператора системи розподілу (передачі) щодо виконання своїх функцій, передбачених цими Правилами, що засвідчується відповідним актом про недопуск; Акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; Крім того, положеннями п. 2.3.1. Правил визначено, що на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку. Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії (2.3.3 Правил). Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) вимірювальної техніки, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, забороняється, за винятком випадків, передбачених цими Правилами. Розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку, цих Правил та проектних рішень. У пункті 2.3.4 Правил визначено, що відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник. Крім того, положеннями даних Правил визначені права та обов`язки як електропостачальника/ оператора, так й споживача. Зокрема, у підпункті 2 п. 5.1.1. Правил визначено, що оператор системи має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи. ; Споживач електричної енергії зобов`язаний, в свою чергу відповідно до підпункту 8 п. 5.5.5 Правил зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; та згідно підпункту 6 п. 5.5.5 Правил забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; При цьому, відповідно до підпункту 12 п. 5.5.5 Правил споживач зобов`язаний забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору та не перешкоджати заміні засобів комерційного обліку у разі здійснення такої заміни за рахунок постачальника послуг комерційного обліку або оператора системи (підпункт 14). Як вже було встановлено судом, 13 червня 2019 року представники відповідача здійснювали проведення контрольного огляду будинковолодіння позивача, розташованого у [ADDRESS] та за наслідками проведеного контрольного огляду ними був складений акт про порушення ПРРЕЕ в частині пошкодження пломб на засобах вимірювальної техніки. Так, відповідно до п. 8.2.4 Правил, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. При цьому, згідно п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Відповідно до п. 8.2.6. Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Згідно п. 8.2.7 Правил, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення. Крім того, порядок визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами випадках ( п. 8.4.2 Правил). Відповідно до п .8.4.4 Правил, факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом. Для забезпечення проведення експертизи оператор системи має зняти, упакувати, опломбувати та направити на експертизу пломби та/або засоби вимірювальної техніки, а також інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності). Якщо оператором системи до моменту передачі засобів вимірювальної техніки, індикаторів та/або пломб на експертизу пошкоджено упаковку та/або пломби, встановлені на ній, положення цієї глави не застосовуються. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 2-4 пункту 8.4.2 цієї глави (у частині відсутності засобів вимірювальної техніки, пломб, індикаторів та фіксації впливу фізичних полів індикатором), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи. Зокрема, як убачається з акту про порушення ПРРЕЕ, складеного13 червня 2019 року представниками відповідача при контрольному огляді лічильника електричної енергії № 01498561 з показником 055071, 5 виявлено порушення п.п. 8, п.п. 5.5.5. ПРРЕЕ в частині допущення зриву пломб АТ «Чернівціобленерго» та встановлення на їх місце інших пломб, пошкодження цілісності пломб з відбитками тавр про повірку засобів обліку на засобах контрольного обліку та наявність ознак втручання споживача в роботу засобів обліку електричної енергії . В даному акті зазначено про проведення фотофіксації та повідомлено позивача про необхідність з`явитися на комісію для розгляду акту на 3 липня 2019 року. Від підпису акту позивач відмовився та факт відмови посвідчено працівниками відповідача (а.с. 13). Однак, зі змісту даного акту не убачається факт наведення працівниками відповідача при описі змісту порушення відповідного пункту ПРРЕЕ, а саме п. 8.2.4 Правил з конкретизацією порушення. Крім того, у порушення п. 8.2.5 при відмові споживача від підпису акту, у ньому відсутні підписали двох незаінтересованих осіб (представників житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборної особи будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представника органу місцевого самоврядування, іншого споживача тощо) за умови посвідчення їх осіб. Таким чином, при складенні даного акту працівники відповідача не залучили відповідних осіб, які були б незаінтересовані та могли б підтвердити факт відмови та акт вважався б дійсним. Крім того, не погоджуючись із вищевказаним актом, позивач зазначав, що за його проханням старостою села була здійснена фото фіксація приладу обліку у момент перебування представників відповідача біля лічильника й відповідно зазначені в акті порушення щодо пошкодження цілісності пломб та повішування на їх місце інших спростовується відповідними фотознімками. Зокрема, як убачається зі змісту наданих позивачем фотознімків, станом на19 годину 23 хвилин 13 червня 2019 року на спірному приладі обліку електричної енергії № 01498561 з показником 055071 відсутні будь-які відомості щодо зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки та явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки (а.с. 8-11). При цьому з наданих відповідачем фотознімків, без зазначення дати та часу, на приладі обліку електричної енергії № 01498561 з показником 055071 зображено лічильник вже із зірваними пломбами (а.с. 46-50), що ставить під сумнів доводи відповідача про пошкодження пломб позивачем та їх заміну. Крім того, ставлячи в провину позивача допущення ним зриву пломб АТ «Чернівціобленерго» та встановлення на їх місце інших пломб, відповідач не вказав в акті, а також не надав суду належних доказів на підтвердження даного факту , а саме відомостей щодо номерів попередніх пломб та відповідний акт пломбування, що позбавляє суд можливості звірити наявні на лічильнику 13 червня 2019 року пломби та відповідність їх номерів пломбам АТ «Чернівціобленерго» зафіксованих при установці лічильника у відповідному акті пломбування. За таких обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача в частині невідповідності акту про порушення від 13 червня 2019 року положенням ПРРЕЕ й відповідно даний акт не може бути належним доказом на підтвердження факту допущення позивачем порушення Правил та підставою для його подальшого розгляду на комісії з розгляду актів. Крім того, як доказ допущення позивачем ПРРЕЕ , а саме факт пошкодження пломб ЗВТ АТ «Чернівціобленерго» посилався на висновок експертизи, яку проведено Чернівецьким науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України, результати якого оформлені Висновком №0741-К від 17.09.2019 року та згідно якого встановлено порушення цілісності пломбування на мастичних пломбах ЗВТ та наявні сліди дії сторонніми предметами на 1-му, 2-му, 5-му справа облікових барабанах, на зубчастому валу, який розташований між 6-м та 7-м справа обліковими барабанами та на електронній платі ЗВТ. На підставі вищевказаної експертизи й було прийнято рішення, оформлене протоколом №12 від 12 вересня 2019 року про донарахування позивачу вартості не облікованої електроенергії в сумі 15017,72 грн.(а.с. 21). Разом з тим, на думку суду, донарахування позивачу вартості не облікованої електроенергії відповідачем здійснено відповідачем з порушенням чинного законодавства, оскільки представниками АТ «Чернівціобленерго» не встановлено та належним чином не доведено вини позивача [PERSON] у пошкодженні пломб ЗВТ й відповідно факт пошкодження, який зафіксований актом є неналежним доказом, оскільки акт складено у порушення вимог ПРРЕЕ та даний факт спростовується фотознімками, наданими позивачем. Крім того, проведеним експертним дослідженням, який оформлений висновком №0741, встановлено лише порушення цілісності пломбування на мастичних пломбах ЗВТ та наявні сліди дії сторонніми предметами, однак не встановлено факту того, що наявні пошкодження виникли в результаті неправомірних дій позивача. За таких обставин, встановлені судом обставини свідчать про неправомірність дій відповідача щодо донарахування позивачу вартості не облікованої електроенергії в сумі 15017,72 грн. З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позивачем у повному обсязі доведено та обґрунтовано належними доказами позовні вимоги, а тому, позов підлягає задоволенню. Щодо вимоги позивача про стягнення із відповідача на його користь витрат на правничу допомогу, в сумі 5 000 грн., то суд зазначає наступне. Так, положеннями ЦПК України визначено види судових витрат. Зокрема, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу (частини перша - друга статті 133 ЦПК України). Як убачається з матеріалів справи, представником [PERSON] був адвокат Пустовіт Ю.О., який діяв на підставі договору про надання правової допомоги від 20 липня 2020 року № 20-02-13. На підтвердження понесення витрат на правничу допомогу позивачем разом із клопотанням про розгляд справи у його відсутності та додатковими доказами було подано орієнтований розрахунок витрат з детальним описом робіт (наданих послуг) на суму 5000 грн. та відповідну квитанцію про оплату послуг на цю суму. Усі вищевказані витрати були пов`язані із розглядом саме цієї справи. Крім того, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Згідно з пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Пунктом 9 частини першої статті 1 Закону встановлено, що представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного відповідача у кримінальному провадженні. Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону). Відповідно до статті 19 Закону видами адвокатської діяльності, зокрема, є: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону ). Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини. Крім того, чинне цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу. Так, за змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Відповідно до частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Відповідно до частини восьмої статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Підсумовуючи, можна зробити висновок, що ЦПК України передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. За таких обставин, суд приймаючи до уваги положення частини третьої статті 141 ЦПК України, згідно з якою при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим, а також критерій розумності їх розміру, приймає до уваги конкретні обставини справи та вважає, що витрати на професійну правничу допомогу підлягають задоволенню згідно розміру підтверджених позивачем відповідними доказами витрат, а саме на суму 5000 грн. Крім того, оскільки суд задовольняє позов, то за правилами ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 840,80 грн. На підставі наведеного та

Outcome: approved