Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-21 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Дружненської сільської ради Калинівського району, який обґрунтовувала тим, що з 01.09.1990 року була прийнята в члени колгоспу «Мир» с. Дружне Калинівського району. З 16.09.1997 року була розрахована з членів КСП «Мир» за власним бажанням. Відповідно до Указу Президента України №720/95 від 08.08.1995 «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» з 1995 року проводилося розпаювання земель сільськогосподарського призначення. В ході розпаювання КСП «Мир» с. Дружне в січні 1997 року було затверджено список осіб, які мають право на земельну частку (пай), проте її прізвище було помилково не включено до списку, який додавався до Державного акта на право колективної власності на землю. Внаслідок своєї юридичної необізнаності, позивачка вважала, що не має права на пай, проте звернувшись до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області 19 серпня 2020 року їй було надано відповідь та роз`яснено право звернутися до суду з позовом про визнання права на пай. На разі земля, що передавалася підприємству у колективну власність розподілена та відновити її право можливо за рахунок земель запасу або резерву Дружненської сільської ради Калинівського району. Оскільки вона була членом КСП «Мир» на момент передачі Державного акта про право колективної власності на землю даному КСП, проте помилково не була включена до списків осіб, які мають право на отримання сертифікатів, вона змушена звернутися до суду з позовом за захистом свого права. З цих підстав просила визнати за [PERSON] право на земельну частку (пай) із земель резервного фонду або невитребуваних паїв СВК «Мир», що знаходяться на території Дружненської сільської ради Калинівського району Вінницької області. Ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 14.09.2020 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. До участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача залучено Калинівську районну державну адміністрацію та Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області. Ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 30.10.2020 за клопотанням позивачки до участі у справі залучено Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області як співвідповідача. Ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 20.11.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні позивачка [PERSON] позовні вимоги підтримала з підстав, зазначених у позовній заяві. Пояснила, що має право на земельну частку (пай) реформованого КСП «Мир» с. Дружне, проте її прізвище не було включено списку осіб, який додавався до Державного акта на право колективної власності на землю. До серпня 2020 року вважала таке рішення правомірним, оскільки саме так їй усно пояснили в бухгалтерії КСП, проте у серпні 2020 року їй були надані відповідні роз`яснення, в зв`язку чим вона звернулася до суду з даним позовом. Представник відповідача Дружненської сільської ради Калинівського району Вінницької області в судове засідання не з`явився. Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що Дружненська сільська рада Калинівського району є неналежним відповідачем у цій справі, оскільки сільська рада не є розпорядником земель резервного фонду, а розпорядником таких земель є Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області, у власності територіальної громади відсутні землі, з яких може бути надана земельна частка (пай). Просив здійснювати судовий розгляд у відсутність представника сільської ради. Від Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області надійшов відзив (пояснення) на позовну заяву, згідно з якими відповідач просив відмовити у задоволенні вимог до Головного управління Держгеокадастру, оскільки останній не є розпорядником земельних часток (паїв), а прийняття рішення щодо виділення земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості) покладено на органи місцевого самоврядування. 09.12.2020 представник відповідача подав заяву про розгляд справи у відсутність представника Головного управління. Представник третьої особи Калинівської районної державної адміністрації в судове засідання не з`явився. Про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином. Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] з 01.09.1990 року була зарахована в члени Колгоспу «Мир» с. Дружне Калинівського району, яке у 1992 році реорганізовано в КСП «Мир» с. Дружне та з 16.09.1997 року розрахована з членів даного КСП за власним бажанням, що підтверджується копією трудової книжки колгоспника серії [NUMBER] (а.с.9), архівною довідкою КУ «Калинівський районний трудовий архів» Калинівської районної ради Вінницької області від 3.07.2020 №502 (а.с.11), архівною довідкою архівного відділу Калинівської районної державної адміністрації від 29.07.2020 №01.-12.-654 (а.с.14). Відповідно до рішення 2 сесії 22 скликання Дружненської сільської ради народних депутатів 20.06.1995 КСП «Мир» передано у колективну власність для сільськогосподарського використання 1582,4 га землі та видано Державний акт на право колективної власності на землю. До Державного акта додано список громадян членів КСП (а.с. 46-48). 23.01.1997 року зборами членів КСП «Мир» с. Дружне затверджено Список членів КСП, які мають право на отримання сертифікатів на право на земельну частку (пай), оформлений протоколом №1, в якому прізвище [PERSON] відсутнє. Рішенням №2 загальних зборів членів КСП «Мир» с. Дружне (протокол №2 від 25.01.2000) затверджено уточнені списки членів господарства на одержання сертифікатів на право на земельну частку (пай) в кількості 334 осіб (а.с. 49-53, 14), до якого прізвище [PERSON] не включено. Відповідно до відповіді Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області від 06.11.2020 станом на 30.10.2020 Державний акт на право колективної власності на землю КСП «Мир» с. Дружне Калинівського району та додаток до Державного акта список осіб для видачі сертифікатів на земельну частку (пай) КСП «Мир» с. Дружне у Відділі у Калинівському районі міжрайонного управління у Калинівському та Липовецькому районах Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області відсутній. Розмір земельної частки (паю) по Дружненській сільській раді (КСП «Миир» с. Дружне) становить 4,43 умовних кадастрових гектара. На території Дружненської сільської ради створено орних земель запасу загальною площею 125,10 га , з них: надано у власність земельні ділянки загальною площею 24,87 га, надано в користування на умовах оренди земельні ділянки загальною площею 100,23 га. Створено орних земель резервного фонду загальною площею 86,91 га, надано в користування на умовах оренди земельні ділянки загальною площею 54,73 га. Згідно з довідкою, виданою виконкомом Дружненської сільської ради Калинівського району Вінницької області від 01.10.2020 середній розмір земельної частки (паю) на території сільської ради складає 4,0023 га. За повідомленням виконкому Дружненської сільської ради Калинівського району Вінницької області від 29.07.2020 №298 на території сільської ради за межами населеного пункту с. Дружне розташовані землі державної власності резервний фонд, які за рішенням Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області перебувають в оренді, а саме 35,0281 га (рілля) та 19,7023 га (рілля). Інші землі, з яких може бути наданий земельна частка (пай) на території сільської ради відсутні. Згідно із\~статтею 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 16 цього Кодексу\~передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або\~\~майнового права та інтересу. Установивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу в захисті, встановивши безпідставність та (або) необґрунтованість заявлених вимог. Захист земельних прав - це передбачені законом способи охорони цих прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Пунктом 2\~Указу Президента України від 08 серпня 1995 року № 720/95\~«Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям (далі - Указ) передбачено, що право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського підприємства кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства, в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства, кооперативу, товариства, відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю. Відповідно до частини першої та другої\~статті 2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» від 05 червня 2003 року № 899-ІV\~основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай) є сертифікат на право на земельну частку (пай), виданий районною (міською) державною адміністрацією. Документами, що посвідчують право на земельну частку (пай), також є рішення суду про визнання права на земельну частку (пай). За змістом статей\~22,\~23 ЗК України\~(в редакції 1990 року) особа набуває право власності на земельний пай за наявності трьох умов: перебування в членах КСП на час паювання; включення до списку осіб, доданого до державного акта на право колективної власності на землю; одержання КСП цього акта. Член КСП, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і в разі його смерті успадкування права на земельний пай здійснюється за нормами\~цивільного\~\~кодексу\~у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на право на земельну частку (пай). Невнесення до зазначеного вище списку особи, яка була членом КСП на час передачі у колективну власність землі, не може позбавити її права на земельну частку. При неможливості надати такій особі земельну частку (пай) з колективної власності через відсутність необхідної для цього землі остання, відповідно до пункту 7 Указу, має бути надана із земель запасу, створеного місцевою радою під час передачі землі у колективну власність. Згідно з частиною першою\~статті 58 Конституції України\~закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Відповідно до\~статті 5 ЦК України\~акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Визнання закону таким, що втратив чинність, припиняє його дію в повному обсязі. До спірних правовідносин мають застосовуватись положення актів цивільного законодавства, чинні на момент виникнення спірних правовідносин, а саме\~ЦК УРСР. Згідно з\~статтею 71 ЦК Української РСР, чинного на час виникнення спірних правовідносин, загальний строк для захисту права за позовом особи, право якої порушено (позовна давність), встановлюється в три роки. Відповідно до положень\~статті 76 ЦК Української РСР\~перебіг строку позовної давності починається з дня виникнення права на позов. Право на позов виникає з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права. За змістом пункту 6 Прикінцевих і\~перехідних положень ЦК України\~правила цього\~Кодексу\~щодо позовної давності стосуються тільки тих позовів, строк пред`явлення яких, встановлений попереднім законодавством, не сплив до 01 січня 2004 року. Якщо ж строк позовної давності закінчився до зазначеної дати, то до відповідних відносин застосовуються правила про позовну давність, передбачені\~ЦК Української РСР 1963 року. Відповідно до статей\~71,\~75 ЦК Української РСР\~загальний строк для захисту права за позовом особи, право якої порушено (позовна давність), встановлюється в три роки. Позовна давність застосовується судами незалежно від заяви сторін. Статтею 80 ЦК УРСР\~встановлено, що закінчення строку позовної давності до пред`явлення позову є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважною причину пропуску строку позовної давності, порушене право підлягає захисту. Таким чином, позовна давність за наведених обставин застосовується судом незалежно від заяви сторони у справі. Зазначені висновки\~узгоджуються з\~правовими висновками,\~викладеними у\~постановах Верховного\~Суду від\~ 09\~вересня 2020\~року (справа\~№ 637/53/18)\~та від\~17\~червня 2020\~року (справа № 600/528/16). Судом встановлено, що [PERSON] , була членом КСП «Мир» на момент отримання останнім Державного акта на право колективної власності на землю, а тому мала право на отримання сертифікату на земельну частку (пай) у землях КСП «Мир» як член колективного сільськогосподарського підприємства, проте не була включена до списку осіб, які мають право на земельну частку (пай). Водночас, процес розпаювання земель колишніх колгоспників, який розпочався у 1995 році є загальновідомим фактом і позивачка як член КСП, повинна була дізнатись про порушення свого права на земельну частку (пай) з часу видачі КСП «Мир» (1997 рік) Державного акта на право колективної власності на землю. Посилання позивача на те, що їй було роз`яснено в бухгалетрії КСП , що вона не має права на отримання земельної частки (паю) і через свою юридичну необізнаність вважала таке рішення правомірним, не доводять поважності пропуску строку для звернення за захистом свого права. Позивачка не була позбавлена можливості вирішити питання оформлення права на земельну ділянку, проте тривалий час не зверталася до уповноважених органів, а із зазначеним позовом звернулася лише через 23 роки. З урахуванням наведених обставин, враховуючи, що позивачка не довела наявність поважних причин пропуску позовної давності та звернулася до суду за спливом 23 років (з року видачі Державного акта) з моменту, коли вона набула право на земельну частку (пай), до спірних правовідносин підлягає застосуванню позовна давність. З підстав пропуску [PERSON] строку позовної давності у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Outcome: dismissed