overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-28 00:00:00

У грудні 2017 року [PERSON] звернулася до суду із даним позовом, посилаючись на те, що 24 вересня 2011 року вона зареєструвала шлюб із відповідачем у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Новоазовського районного управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 84. Від шлюбу мають неповнолітню дитину [PERSON] [INFO]. Вказала, що з середини 2015 року подружні стосунки між нею та чоловіком припинені, кожен з них має різні погляди на шлюб та сім'ї. Сторони спільне господарство не ведуть, між ними втрато почуття любові та поваги. Вважала, що збереження їхньої родини неможливе, а тому просила її шлюб розірвати, після розірвання шлюбу просила залишити прізвище «Полях». Позивачка [PERSON] у судове засідання не зявилась, надала заяву про можливість слухання справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримала, просила розірвати її шлюб із відповідачем, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач [PERSON] у судове засідання не зявився з відомих суду причин, про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином. У цьому випадку суд вважає доцільним ухвалити заочне рішення, оскільки відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 24 вересня 2011 року сторони зареєстрували шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Новоазовського районного управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 84, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-НО № 258662. Відповідно до свідоцтва про народження, виданого 31.07.2012 року Орджонікідзевським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області 17.07.2012 року народився [PERSON], батьками якого є сторони по справі. Відповідно до ч.3 ст. 109 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки між сторонами склалися відносини, що виключають спільне проживання, родина розпалася, підстав для її збереження немає і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. Оскільки позовні вимоги позивача задоволені, то у порядку передбаченому ст. 141 ЦПК України, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на її користь в сумі 640,00 грн.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-01 00:00:00

У грудні 2017 року [PERSON] звернулася до суду із даним позовом, посилаючись на те, що 30.04.1998 року вона зареєструвала шлюб із відповідачем у Ворошилівському відділі реєстрації актів громадянського стану м. Донецька, актовий запис № 142. Від шлюбу мають неповнолітню дитину [PERSON], [INFO]. Вказала, що з 2016 року подружні стосунки між нею та чоловіком припинені, оскільки відповідач зловживає спиртними напоями. Між ними втрачено почуття любові та поваги. Вважала, що збереження їхньої родини неможливе, а тому просила їх шлюб розірвати, після розірвання шлюбу просила залишити прізвище «Єршова». Позивачка у судове засідання не зявилась, надала заяву про можливість слухання справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримала, просила розірвати її шлюб із відповідачем, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач [PERSON] у судове засідання не зявився з відомих суду причин, про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином. У цьому випадку суд вважає доцільним ухвалити заочне рішення, оскільки відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв'язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 30.04.1998 року сторони зареєстрували шлюб у Ворошилівському відділі реєстрації актів громадянського стану м. Донецька, актовий запис № 142, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії І-НО № 025915. Відповідно до свідоцтва про народження, виданого 21.11.2005 року Донецьким міським відділом реєстрації актів цивільного стану Донецького обласного управління юстиції, актовий запис № 557, 23.10.2005 року народився [PERSON], батьками якого є сторони по справі. Відповідно до ч.3 ст. 109 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки між сторонами склалися відносини, що виключають спільне проживання, родина розпалася, підстав для її збереження немає і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-12 00:00:00

У грудні 2017 року [PERSON] звернулася до суду із даним позовом, посилаючись на те, що 30.10.2004 року вона зареєструвала шлюб із відповідачем у відділі реєстрації актів цивільного стану Іллічівського районного управління юстиції м.Маріуполя у Донецькій області, актовий запис №380. Від шлюбу мають двох неповнолітніх дітей Сніжану, [INFO], та Кароліну, [INFO]. Подружні відносини між сторонами припинені 06 жовтня 2017 року, у звязку з різницею характері, взаєморозуміння та довіри. Вважає, що збереження їхньої родини неможливе, просила шлюб розірвати та стягнути з відповідача понесені судові витрати. Позивачка у судове засідання не зявилась, надала заяву про можливість слухання справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримала, просила розірвати шлюб із відповідачем, після розірвання шлюбу залишити прізвище «Шабанець». Відповідач у судове засідання не зявився, надав заяву про можливість слухання справи за його відсутністю, позовні вимоги визнає та не заперечує проти розірвання шлюбу. Судом встановлено, що 30.10.2004 року сторони зареєстрували шлюб у відділі реєстрації актів цивільного стану Іллічівського районного управління юстиції м.Маріуполя у Донецькій області, актовий запис №380, що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сімї. Аналогічні приписи викладені у ст.24 СК України, у якій, крім іншого, передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Виходячи із змісту ч.3, 4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. За ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Відповідно до ч.3 ст.109 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, а шлюб розірванню, оскільки між сторонами склалися відносини, що виключають спільне проживання, родина розпалася, підстав для її збереження немає і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. Оскільки позовні вимоги задоволені, а позивачкою при зверненні до суду сплачений судовий збір у розмірі 640грн., то у порядку передбаченому ст.88 ЦПК України він підлягає стягненню з відповідача.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-14 00:00:00

У грудні 2017 року [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом, вказуючи, що перебувала із [PERSON] у зареєстрованому шлюбі. Від цього шлюбу у них є спільний син [PERSON], [INFO]. На даний час [PERSON] навчається на денній формі навчання на ІІ курсі теплоенергетичного факультету Київського політехнічного інституту. Оскільки [PERSON] проживає та перебуває на утриманні позивача, самостійного доходу та стипендії не отримує, просила сягнути із [PERSON] аліменти на утримання повнолітнього сина у розмірі 5000 грн. щомісячно до досягнення ним 23 років. Суд,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-01 00:00:00

У грудні 2017 року [PERSON] звернулася до суду із заявою про визнання її чоловіка [PERSON] , [INFO] , що проживає по [ADDRESS] , недієздатним, посилаючись на те, що він страждає психічним захворюванням, є інвалідом 2-ї групи довічно, внаслідок чого не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, не може самостійно приймати рішення, потребує постійного стороннього догляду та уваги. В судовому засіданні заявник просить заяву задовольнити та призначити її опікуном над [PERSON] . В судовому засіданні представник органу опіки та піклування при виконавчому комітеті Старокостянтинівської міської ради просить заяву задовольнити, подання про призначення опіки підтримує. \~ \~ \~ \~Заслухавши думку учасника, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Відповідно до положень ч.1 ст.60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Згідно ч.ч.2-4 ст.63 ЦК України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] страждає на душевне захворювання, що підтверджується випискою із медичної карти хворого Старокостянтинівської ЦРЛ від 18.12.2017 року та довідкою МСЕК Серії [NUMBER] від 23.03.2012 року. Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта №281 від 14.05.2018 року [PERSON] страждає стійким хронічним психічним захворюванням у вигляді параноїдної шизофренії, безперервного типу перебігу, зі стабільним дефектом, внаслідок чого він не може розуміти значення своїх дій та не може керувати ними, у зв`язку з цим потребує встановленням над ним опіки. Також, судом встановлено, що заявник [PERSON] є дієздатною особою та дружиною [PERSON] , а також за станом здоров`я може бути опікуном. Дані обставини підтверджуються свідоцтвом про народження [PERSON] , свідоцтвом про одруження [PERSON] та [PERSON] , а також поданням органу опіки про призначення [PERSON] опікуном над [PERSON] . Таким чином, суд приходить до висновку, що зібрані у справі докази та їх правова оцінка вказують на наявність підстав для визнання недієздатним [PERSON] , [INFO] , а також вважає за необхідне встановити над ним опіку та призначити його опікуном [PERSON] , [INFO] . На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-20 00:00:00

у грудні 2017 року [PERSON] звернулася до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі Оболонського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2016 року, в якій просила виправити допущені описки в повному тексті резолютивної частини вказаної ухвали. Згідно з ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. 28 жовтня 2016 року Оболонським районним судом м. Києва було розглянуто скаргу [PERSON] на дії державного виконавця. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2016 року скаргу задоволено. Визнано неправомірною та скасувано постанову державного виконавця ВДВС Шевченківського РУЮ у м. Києві Байрамова Т.Р. від 17 грудня 2015 року (ВП № 49320495) про закінчення виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа № 2/756/3890/14, виданого 13 травня 2015 року Оболонським районним судом м. Києва, про зобов'язання ПАТ «Київобленерго» щомісячно надсилати рахунки за електроенергію на ім'я споживача [PERSON] за адресою: [ADDRESS]. Зобов'язано державного виконавця ВДВС Шевченківського РУЮ у м. Києві Байрамова Т.Р. вирішити питання про поновлення виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа № 2/756/3890/14, виданого 13 травня 2015 року Оболонським районним судом м. Києва, про зобов'язання ПАТ «Київобленерго» щомісячно надсилати рахунки за електроенергію на ім'я споживача [PERSON] за адресою: [ADDRESS]. У судовому засіданні 28 жовтня 2016 року судом оголошено вступну та резолютивну частини скарги. Однак при виготовленні повного тексту ухвали, у її резолютивній частині судом допущені описки, оскільки зазначено про вирішення по суті іншої скарги. При цьому зміст резолютивної частини повного тексту ухвали не відповідає змісту резолютивної частини короткого тексту ухвали в повному обсязі. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви [PERSON] та приймає рішення про внесення виправлення до ухвали суду.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-12 00:00:00

У грудні 2017 року [PERSON]звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] сільської ради Ізяславського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначає, що 05березня 2017 року помер їїбатькоСабадишин [PERSON] Йосипович.Після його смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно,проте позивач не звернулася у нотаріальну контору в встановлений термін у звязку з тим, що їй необхідно було встановити в судовому порядку факт смерті спадкодавця. Просить визначити їй додатковий строк для подання заяви у нотаріальну контору для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] у судове засідання не зявилася, у поданій до суду письмовій заяві просить справу слухати за її відсутності, вказує, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] сільської ради Ізяславського району Хмельницької області [PERSON] у судове засідання не зявився, надіслав до суду письмову заяву, в якій просить справу слухати за його відсутності та вказує, що проти задоволення позову не заперечує. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у звязку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Суд, зясувавши позиціїсторін, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позов слід задовольнити з таких підстав. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини. Відповідно до рішення Ізяславського районного суду Хмельницької області від 03 січня 2018 року, яке набрало законної сили 06 лютого 2018 року, встановлено факт смерті [PERSON], [INFO], уродженця [INFO], який помер 05 березня 2017 року в смт. Гурзуф м. Ялта Автономної Республіки Крим, що є тимчасово окупованою територією України. За життя 05 грудня 2005 року [PERSON] склав заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету [PERSON] сільської ради Ізяславського району Хмельницької області [PERSON] та зареєстрований у реєстрі за № 83, за яким усе своє майно заповів своїй дочці [PERSON]. Відповідно до повідомлення Ізяславської державної нотаріальної контори Хмельницької області від 05січня 2018 року № 19/01-16, після смерті [PERSON]спадкова справа не заводилась. Дочка спадкодавцяБочкова М. М. у посвідченій нотаріально письмовій заяві вказала, що відмовляється від прийняття спадщини після смерті свого батька на користь позивача. Отже, [PERSON] є спадкоємицеюза заповітомСабадишина [PERSON] спадкоємців, що прийняли спадщину, судом не встановлено.Причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини суд вважає поважною. Зважаючи на вищевказане, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити, визначивши для [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-28 00:00:00

У грудні 2017 року [PERSON] звернулася до суду із позовом\~ про розірвання шлюбу з [PERSON],\~ який був зареєстрований 24 травня 2013 року. Від шлюбу дітей не мають. В заяві посилається\~ на те, що з відповідачем\~ спільне життя не склалося, оскільки вони не розуміють один одного. Спільне господарство не ведеться. Подальше спільне проживання та збереження шлюбу вважає неможливим. Просить шлюб розірвати. Відповідно до Закону України №2147-УІІІ від 03.10.2017 року були внесені зміни до Цивільного процесуального кодексу України, які набрали чинності 15.12.2017 року. Згідно з підпунктом 9 пункту 1 Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої\~ та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією. Позивач у підготовче судове засідання не зявилася. Подала заяву про розгляд справи за її\~ відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Не заперечує проти розгляду справи по суті в підготовчому судовому засіданні. Відповідач у підготовче судове засідання не зявився. Подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов визнає. Просить розглянути справу у підготовчому судовому засіданні. Суд, відповідно до ст.ст.200,223,247 ЦПК України розглядає справу у підготовчому засіданні за відсутності позивача і відповідача, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Відповідно до ч.3,4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому ст.ст.206,207 цього Кодексу. Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Суд приймає до уваги те, що позивач позов про розірвання шлюбу підтримала, а відповідач визнав позов і не заперечує проти розірвання шлюбу, а також зауважує на тому, що\~ сімейні стосунки\~ між сторонами фактично припинені. За таких обставин, суд приходить до висновку, що подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам\~ подружжя, а тому шлюб необхідно розірвати.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-20 00:00:00

у грудні 2017 року [PERSON] звернулася у суд з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Посилається на те, що спільне життя між ними не склалось через конфлікти та сварки. Сімейно-шлюбні стосунки не підтримують, спільного господарства не ведуть, у зв'язку з чим подальше збереження сім'ї вважає неможливим. У судовому засіданні позивач підтримала заявлені вимоги та просила задовольнити позов. Відповідач у судовому засіданні визнав позовні вимоги та не заперечував проти розірвання шлюбу. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 30 листопада 2012 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 8). Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина [PERSON], [INFO]. (а.с. 9) З позовної заяви вбачається та не заперечувалось у судовому засіданні, що сторони не ведуть спільного господарства та не підтримують сімейно-шлюбних стосунків. За таких обставин, суд приходить до висновку, що збереження сім'ї буде носити формальний характер. Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. На підставі ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідача підлягає судовий збір в розмірі 640 гривень, який був сплачений позивачем при зверненні до суду. При розгляді справи судом не порушувалось питання про зміну прізвища у випадку задоволення позову про розірвання шлюбу. За таких обставин, враховуючи, що вибір прізвища при розірванні шлюбу є правом особи, вирішуючи питання про зміну прізвища позивача на дошлюбне не вбачається за необхідне.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-22 00:00:00

у грудні 2017 року [PERSON] звернулася у суд із заявою про призначення опікуна над недієздатною особою. В обгрунтування своїх вимог зазначає, що її сестра [PERSON] була опікуном своєї доньки - [PERSON], яка визнана недієздатною на підставі рішення Подільського районного суду м. Києва від 08 липня 1997 р. [INFO] року [PERSON] померла. [PERSON], [INFO], проживає за адресою: [ADDRESS], страждає хронічним психічним захворюванням, є інвалідом 2 групи, перебуває на обліку в Київському міському психоневрологічному диспансері. В судовому засіданні заявник підтримала вимоги заяви та просила суд призначити її опікуном над її недієздатною племінницею [PERSON] Представники заінтересованих осіб в судовому засіданні не заперечували проти задоволення заяви. Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації звернувся до суду з поданням про доцільність призначення заявника опікуном над [PERSON], [INFO]. Вислухавши пояснення заявника та представників заінтересованих осіб, а також дослідивши матеріали справи, встановлено наступне. [PERSON] народилася [INFO] року та проживає за адресою: [ADDRESS]. (а.с. 7) Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 08 липня 1997 року [PERSON] визнано недієздатною. (а.с. 2) Розпорядженням № 711 від 28 липня 1997 року Подільської районної в м. Києві державної адміністрації опікуном [PERSON] призначена її мати [PERSON]. (а.с. 3) [INFO] року [PERSON] померла, що підтвердужється даними свідоцтва про смерть серії [NUMBER], виданого [INFO] року Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. (а.с. 4) Згідно з ч. 1 ст. 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. У ст. 60 ЦК України визначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. З подання Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації Органу опіки та піклування № 101-1559/03 від 21.02.2018 року вбачається, що останній вважає за доцільне призначити [PERSON], [INFO], опікуном над її племінницею [PERSON], [INFO]. Перешкод для встановлення опіки та призначення [PERSON] опікуном над [PERSON] судом не встановлено. З огляду на наведене, заява підлягає задоволенню.

Outcome: approved