Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-07 00:00:00

У грудні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиттям квартири, посилаючись на те, що їй належить на праві приватної власності квартира [ADDRESS] . 11.02.2020 року відбулося залиття належної їй власності квартири [ADDRESS] вище розташованою квартирою [ADDRESS] про [ADDRESS] , яка належала на праві приватної власності [PERSON] . Згідно з актом обстеження її квартири комісією TOB КК «Альянс» 14.02.2020 року встановлено, що підтоплення квартири [ADDRESS] відбулося вище розташованою квартирою [ADDRESS] станом на 11.02.2020 року. В ході обстеження комісією виявлено: - коридор: на стелі жовті плями, часткове відшарування шпалер на стінах по периметру коридору; кухня: на стелі жовто-коричневі плями, на стінах часткове відшарування шпалер; - санвузол, суміщений з ванною кімнатою: стеля підшита вагонкою, стіни та підлога облицьовані плиткою, вагонка частково демонтована, стеля волога; -житлова кімната № 1: на стелі жовто-коричневі плями, на стінах часткове відшарування шпалер, на підлозі часткове відшарування ламінату, деформація більше ніж 10 кв.м.; - житлова кімната № 2: на стелі жовті плями /впродовж стіни, яка межує з кімнатою № 1, на стіні часткове відшарування шпалер; - у коридорі, санвузлі, ванній кімнаті, кухні та жилій кімнаті № 1 відсутнє електропостачання. Згідно з висновком комісії підтоплення квартири [ADDRESS] вище розташованою квартирою [ADDRESS] станом на 11.02.2020 року сталося в результаті порива трубопроводу централізованого опалення на кухні квартири [ADDRESS] . Порив усунено квартирою [ADDRESS] 11.02.2020 року. Даний акт обстеження було підписано всіма членами комісії, які приймали участь в обстеженні. Акт складено в присутності власника квартири [ADDRESS] [PERSON] та даний акт затверджено директором TOB КК «Альянс» [PERSON] Будь-яких зауважень чи заперечень до акту обстеження від 14 лютого 2020 року від [PERSON] не надходило, це свідчить про її повне визнання тих обставин, які зазначенні в даному акті. Вказаним вище актом обстеження підтверджується, що залиття квартири [ADDRESS] відбулося з вини власника квартири [ADDRESS] , оскільки джерело протікання води до квартири [ADDRESS] мало початок з квартири [ADDRESS] , яка належить на праві приватної власності [PERSON] з причин порива трубопроводу централізованого опалення в результаті самостійного проведення ремонтних робіт на системі опалення та відсутності контролю за його станом. Оскільки квартира [ADDRESS] належала на праві приватної власності [PERSON] , саме вона, як законний власник, повинна нести відповідальність за свою власність, а також вжити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин з негативними наслідками, у даному випадку залиття. З метою визначення розміру шкоди, заподіяної відповідачем, вона як власник квартири для визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт у квартирі звернулася 04.09.2020 року із заявою про проведення судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої було поставлено питання: «Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для відновлення оздоблювальних покриттів, пошкоджених внаслідок залиття квартири [ADDRESS] ?». На підставі вищезазначеної заяви проведення експертизи доручене експерту [PERSON] . Згідно з висновком експерта № 39/2020 від 21.09.2020 року, складеного за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 93808 грн. та витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи склали 3270 грн., а всього 97078 грн. Також вказує, що їй внаслідок залиття квартири в результаті винних та неправомірних дій відповідача, було завдано моральну шкоду, яка полягає у порушенні права власності, зокрема внаслідок пошкодження квартири водою, вона зазнав немало страждань та переживань з приводу того, що особа, яка пошкодила її майно та повинна відповідати за свої дії протягом майже року не має на меті добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки або ж провести ремонтно-відновлювальні роботи. Хвилювання та думки про те, як відновити свою квартиру, тримали її у постійній нервовій та психологічній напрузі, що вплинули на відносини в сім`ї та на роботі. Крім того, залиття квартири створило для неї дискомфорт та нервове напруження, оскільки вона постійно відчуває в квартирі сирість, вологу та запах цвілі. Вона не може вільно користуватись майном, відчуваючи та спостерігаючи за тим, яка була квартира до затоплення та після, як змінився інтер`єр у квартирі, та як всі приміщення квартири: ванна, коридор, кухня та житлові кімнати мають сліди від затоплення, які створюють дискомфорт та порушують її спокій, погіршують її настрій, що приводить до психічного розладу та нервових переживань. Наведені вище обставини погіршують її психологічне становище. Крім того, вона втратила немало часу на обстеження квартири, проведення експертизи, отримання правової допомоги фахівця в галузі права з метою визначення вартості відновлювальних робіт, отримання консультацій, необхідних документів для підтвердження розміру шкоди та доведення особи винної в її заподіянні, що спричинило ряд незручностей та проблем, марно згаяного часу, який міг би бути витрачений на сім`ю та роботу. Крім того, вона не має можливості здійснити самостійно за власні кошти ремонт квартири, оскільки для неї сума вартості ремонтно-відновлювальних робіт є досить значною. Вказані вище обставини спричинили ряд негативних наслідків та моральні втрати і страждання. Замість добровільного відшкодування причиненої шкоди відповідач продав квартиру [ADDRESS] і виїхав в інше місце проживання. Це створює додаткові переживання і відчуття несправедливості, ігнорування і безпорадності у вирішенні створеної відповідачем проблеми. За критерій розрахунку визначення моральної шкоди позивачка приймає мінімальний розмір заробітної плати. З 01.01.2020 року мінімальний розмір заробітної плати становив 4723 грн. З 01.09.2020 року мінімальний розмір заробітної штати становив 5000 грн. З моменту спричинення моральної шкоди, тобто з моменту залиття квартири 11 лютого 2020 року до 01 вересня 2020 року пройшло 8 місяців. Розмір моральної шкоди за цей період вона визначає /4723 грн. х 8 міс = 37784 грн./ 37784 грн. За період з 01.09.2020 року по 31.12.2020 року пройшло 4 місяці. Розмір моральної шкоди за цей період вона визначає /5000 грн. х 4 міс. = 20000 грн./ 20000 грн. Всього з моменту залиття квартири з 11.02.2020 року по 31.12.2020 року вона визначає моральну шкоду в розмірі /37784 грн. + 20000 грн. = 57784 грн/ 57784 грн., яку вважає за необхідне стягнути з відповідача. Позивач просила суд стягнути з [PERSON] на її користь заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 93808 грн., витрат на проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 3270 грн., причинену моральну шкоду у розмірі 57784 грн. та судовий збір. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.01.2021 року було прийнято до провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотань про виклик сторін у судове засідання не надходило. Відповідач відзив на позов до суду не надав. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] , на підставі свідоцтвом про право власності за законом від 11.08.2011 року виданим державним нотаріусом Першої Херсонської державної нотаріальної контори Гудимою О.Б. та рішення Дніпровського районного суду м. Херсона від 27.01.2011 року 11.02. 2020 року квартира позивача була підтоплена. Згідно акту від 14.02.2020 року, затвердженого директором ТОВ КК «Альянс», встановлено, що 11.02.2020 року сталося підтоплення квартири [ADDRESS] , вище розташованою квартирою [ADDRESS] . В ході обстеження виявлено: - коридор: на стелі жовті плями, часткове відшарування шпалер на стінах по периметру коридору; кухня: на стелі жовто-коричневі плями, на стінах часткове відшарування шпалер; - санвузол, суміщений з ванною кімнатою: стеля підшита вагонкою, стіни та підлога облицьовані плиткою, вагонка частково демонтована, стеля волога; -житлова кімната № 1: на стелі жовто-коричневі плями, на стінах часткове відшарування шпалер, на підлозі часткове відшарування ламінату, деформація більше ніж 10 кв.м.; - житлова кімната № 2: на стелі жовті плями /впродовж стіни, яка межує з кімнатою № 1, на стіні часткове відшарування шпалер; - у коридорі, санвузлі, ванній кімнаті, кухні та жилій кімнаті № 1 відсутнє електропостачання. Квартира [ADDRESS] , на момент підтоплення належала на праві власності відповідачці [PERSON] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 23.07.2020 року, посвідченим приватним нотаріусом Живцовою Н.М. Згідно висновку судової інженерно-технічної експертизи №39/20 від 21.09.2020 року вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 93808 грн. Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частини першої статті 1166- 1167 ЦК України майнова та моральна шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завдані шкоди позивачу. Відповідачем не доведено належними та допустимими доказами відсутність вини у затопленні квартири позивачки, що розташована поверхом нижче. Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За приписами ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі(передати річ того є роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи, що позивач довела завдану їй матеріальну шкоду, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, а відповідач відповідно до вимог ст.81 ЦПК України це не спростувала і не довела відсутність своєї вини, що є її процесуальним обов`язком згідно з презумпцією завдавача шкоди, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача у відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиття квартири 93808 грн. З матеріалів справи вбачається, що для підтвердження заподіяння відповідачем майнової шкоди внаслідок залиття квартири, з метою обґрунтування і доведення своїх позовних вимог щодо відшкодування цієї шкоди, позивач була змушена провести судову інженерно-технічну експертизу для визначення розміру понесених збитків і необхідних витрат для усунення пошкоджень, у зв`язку з чим понесла додаткові витрати. Отже, проведення експертизи відбулося, у зв`язку з необхідністю відновлення порушеного права позивача, а тому відповідно до вимог ст.22 ЦК України є обґрунтованими та підлягають стягнення з відповідача на користь позивача, витрати на проведення судової інженерно-технічної експертизи, понесення яких підтверджується квитанцією ПАТ «ПриватБанк» від 04.09.2020 року про сплату 3270 грн. Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди у розмірі 57784 грн., то така підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне. Згідно із ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів та у приниженні честі і гідності фізичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. У відповідності до ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до роз`яснень, викладених у пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. При визначенні розміру моральної (немайнової) шкоди суд визначає обсяг страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характер немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та враховує інші обставини. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Вирішуючи питання щодо розміру відшкодування моральної (немайнової) шкоди, з урахуванням характеру та обсягу моральних страждань, їх тривалості, з урахуванням обставин справи, суд прийшов до переконання, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути відшкодування моральної шкоди у розмірі 10000 грн., що відповідатиме вимогам розумності і справедливості. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1124,36 грн. На підставі викладеного, ст.ст. 22-23, 319,322, 368,1166-1167, 1192 ЦК України,

Outcome: partial