Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-27 00:00:00

У грудні 2015 року [PERSON] (позивач за первісним позовом) звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] (відповідач - 1), [PERSON] (відповідач - 2), в якому просила усунути перешкоди у здійсненні бабусею своїх прав щодо виховання онучки [PERSON], [INFO] та визначити місце та час спілкування з нею за адресою: [ADDRESS], в один із вихідних днів тижня (суботу та неділю) з 11 год. 00 хв. До 19 год. 00 хв.; мати можливість привітати онучку в святкові дні та безперешкодно проводити з нею час за домовленістю з відповідачами з відвідуванням дитячих розважальних закладів не в присутності [PERSON] В процесі розгляду справи позивачка уточнила свої позовні вимоги (а.с 49), відповідно до яких просила суд, визначити місце і час спілкування [PERSON] з [PERSON], наступним чином: місцем перебування онуки коли залишається на ніч у позивачки за адресою: [ADDRESS]; 1 та 3 п'ятницю забирати онуку зі школи з залишенням на ніч у [PERSON] до 11 год. 00 хв. суботи з наступною передачею онуки [PERSON]; кожна середа та 2 і 4 п'ятниця кожного тижня на будь-які три години починаючи з 13 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. за домовленістю з [PERSON] та [PERSON] для відвідування [PERSON] спортивної секції або іншого гуртка за бажанням дитини, який сприяє її розвитку; мати можливість здійснювати оздоровлення онучки: морські, гірські курорти терміном на два тижні в червні місяці та один тиждень в січні місяці з обов'язковим дотриманням режиму годування та гігієнічного догляду або та сама кількість тижнів в будь-який період за домовленістю з [PERSON] та [PERSON]; мати можливість привітати онучку в святкові дні щорічно: день народження онучки, Новий рік, Різдво Христове, 8 Березня, Великдень, з відвідуванням дитячих розважальних закладів в ці дні у будь-які чотири години, починаючи з 11 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. за домовленістю з [PERSON]; проводити весь час, відведений для зустрічей з онукою [PERSON] не в присутності [PERSON]. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час проживання [PERSON] та [PERSON] однією сім»єю у останніх народилась донька [PERSON], [INFO], яка є онукою позивачки [PERSON] Фактично з моменту припинення стосунків між [PERSON] та [PERSON] онука [PERSON] почала проживати разом з матір'ю, після чого в позивачки почались непорозуміння з відповідачами щодо прийняття участі у вихованні онуки, її відвідуванні, відповідачами створювались штучні перешкоди у здійсненні спілкуванні бабусі з онукою. На неодноразові звернення позивачки до відповідачів про надання їй можливості зустрічатись та проводити час з [PERSON] закінчувались відмовою. В зв'язку з викладеним, [PERSON] довелось звернутись до суду з проханням усунути перешкоди у спілкуванні з онукою для участі у її вихованні та встановлення місця та часу для вільного спілкування. Водночас, під час розгляду справи, 07.06.2016 року треті особи, що мають самостійні вимоги [PERSON], [PERSON] подали через канцелярію суду зустрічний позов до [PERSON], [PERSON], треті особи: [PERSON] (позивач за первісним позовом), Служба у справах дітей та сім»ї Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод щодо участі у вихованні дитини, в який просили зобов'язати відповідачів, усунути перешкоди в спілкуванні та вихованні онуки [PERSON], [INFO]; визначити місце і час побачень та спілкування з онукою за адресами [ADDRESS] та [ADDRESS]; встановити наступний порядок зустрічей: - 2 та 4 п'ятниці з 17 години 00 хвилин до 19 години 00 хвилин неділі у місці Києві за адресою проживання онуки чи у м. Одеса за місцем проживання позивачів за зустрічним позовом, - по 7 днів кожного літнього місяця, - по 7 днів на зимових канікулах (перший тиждень зимових канікул) та 7 днів на весняних канікулах, - на Різдво Христове, - [INFO] у присутності матері [PERSON], у випадку якщо в період, коли [PERSON] повинна перебувати з [PERSON] та [PERSON], вона перебуває з матір'ю за кордоном, надати кількість пропущених днів в інший час, з врахуванням графіку спілкування з дитиною інших рідних. В своєму зустрічному позові посилаються на те, що [INFO] народилась [PERSON] батьком якої є [PERSON], мати - їх донька [PERSON]. Малолітня онука після розірвання сімейних відносин залишилась жити разом з матір'ю. Оскільки [PERSON] та [PERSON] стало відомо, що в Шевченківському районному судді розглядається позовна заява [PERSON] про усунення перешкод у здійсненні бабусею своїх прав щодо виховання онучки, та враховуючи, що вони мають добрі відносини з малолітньою [PERSON] та також хочуть приймати участь у її вихованні та розвитку звернулись до суду з цим позовом. Представник первісного позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити з підстав зазначених у позові. Представник первісного відповідача-1 у судовому засіданні частково заперечувала проти задоволення вимог за первісним та зустрічним заявами з тих підстав, що 14.04.2016 року Шевченківським районним судом м. Києва було встановлено графік побачень батька - [PERSON] з малолітньою [PERSON], вважає що для визначенні графіку зустрічей бабусь та дідуся, з онукою [PERSON] необхідно враховувати зазначене рішення. Крім того зазначила, що [PERSON] навчається у школі, тому насамперед необхідно враховувати інтереси дитини. Відповідач - 2 за первісним позовом про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином, але у судове засідання не з'явився, поважності причин неявки до суду не повідомив, у своєму клопотанні від 25.03.2016 року (а.с 42) просив розглядати дану цивільну справу без його участі, первісні позовні вимоги визнає в повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник третіх осіб, що мають самостійні вимоги у судовому засіданні, підтримав зустрічний позов, просив задовольнити, додатково зазначив про те, що поїздки в Одесу та спілкування з бабусею та дідусем сприятимуть розширенню світогляду дитини, добре позначиться на її фізичному та духовному стані та інтектуальному розвитку. Звертав увагу суду на те, що задовольнивши лише первісний позов треті особи будуть позбавлені можливості бачитись з онукою, враховуючи їх законне право щодо участі у вихованні [PERSON] та можливість обмеження цього права. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Служба у справах дітей та сім»ї Шевченківської районної в місті Києві державної у судовому засіданні, просила винести рішення з урахуванням висновків органу опіки та піклування. Суд, вислухавши пояснення сторін по справі, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Судом встановлено, що [PERSON] народилась [INFO], про що 10 листопада 2009 року складено відповідний актовий запис №2182 та підтверджується даними Свідоцтва про народження повторно виданого 27.08.2015р. відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві. (а.с. 5). З вказаного Свідоцтва про народження вбачається, що батьком малолітньої [PERSON] являється - [PERSON], матір'ю - [PERSON]. Відповідно до свідоцтва про зміну імені від 04 жовтня 2011 року відповідач-2 за первісним позовом змінив своє прізвище з «[PERSON]»» на «[PERSON]» (а.с. 6). З матеріалів справи вбачається, що рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 14 квітня 2016 року визначено місце проживання малолітньої дитини [PERSON], [INFO], разом з матір'ю [PERSON], за адресою: [ADDRESS], та встановлено [PERSON] порядок спілкування та участі у вихованні [PERSON] з встановленим графіком їх побачень. У судовому засіданні встановлено, що на даний час відповідачі чинять перешкоди позивачу за первісним позовом у побаченнях та спілкуванні з онучкою [PERSON]. Судом встановлено, що за місцем проживання [PERSON] а саме: [ADDRESS], комісією Служби у справах дітей та сім»ї Обухівської районної державної адміністрації проведено обстеження умов проживання позивачки, за результатами якого складено відповідний Акт №70 від 19.11.2015 року та зазначено, що в родині доброзичливі відносини, для виховання та розвитку дитини створені сприятливі умови. (а.с 51-52). З довідки №б/н від 17.11.2015року виданої Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛЕДІ ПЛЮС» вбачається, що з 14.01.2003 року по теперішній час позивачка працює на посаді директора зазначеного товариства, отже має регулярний дохід (а.с. 7). Таким чином, причин які б унеможливлювали участь бабусі у вихованні дитини судом не встановлено. Згідно з ч.2 ст. 1 СК України регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім'ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов'язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім'ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку. Згідно зі ст. 7 СК України дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Згідно зі ст. 10 СК України, якщо певні сімейні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами або домовленістю (договором) сторін, до них застосовуються норми цього Кодексу, які регулюють подібні відносини (аналогія закону). Згідно зі ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до ст. 263 СК України, спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Відповідно ч. 1, 2 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Таким чином, згідно вимог закону батьки мають переважне право при визначення порядку та способу виховання дитини. Згідно вимог закону баба чи дід також мають право приймати участь у вихованні дитини, перешкоди чинитися батьками не можуть. Аналізуючи вищезазначені норми закону, висновок органу опіки та піклування Шевченківської районної державної адміністрації від 12.03.2016р., суд вважає, що бабуся [PERSON] має право приймати участь у вихованні онуки, причин які б унеможливлювали цього судом не встановлено, крім того проти цього не заперечує мати малолітньої [PERSON]. Оскільки сторони не можуть домовитися щодо участі позивача у вихованні онуки, суд вважає за необхідне враховуючи висновки органів влади, які вважають за можливе та доцільне дозволити участь [PERSON] у вихованні онуки [PERSON], задовольнивши первісний позов. Що стосується вимог зустрічного позову, судом встановлено про особисту прихильність малолітньої [PERSON] до сторін по справі, дитина добре почуває себе у родині дідуся та бабусі, враховано їх ставлення до виконання родинних обов'язків, вік дитини, стан її здоров'я, ніяких фізичних та психічних захворювань які б могли обмежувати спілкування дитини з ними судом не встановлено, і враховуючі висновок органу опіки та піклування від 11.08.2016р., а також позицію сторін по справі, суд

Outcome: approved