Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-05 00:00:00

У грудні 2017 року [PERSON] звернулась до суду із зазначеним позовом до відповідача, в якому прохає стягнути з [PERSON] на її користь майнову шкоду в сумі 13398 грн. та 5000 грн. компенсації моральної шкоди. Процедурні питання, пов'язані із рухом справи в суді та інші процесуальні дії. Провадження у справі відкрито за ухвалою суду від 21.02.2018 (а.с.30) з призначенням справи до розгляду за правилами загального позовного провадження. За ухвалою суду від 21.05.2018 (а.с.71), підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду по суті. Згідно із ухвалою від 26.09.2018 (а.с.127), за клопотанням відповідача у справі призначена судова будівельно-технічна експертиза. Провадження у справі на час проведення експертизи було зупинено. Провадження поновлено за ухвалою суду від 06.03.2019. Стислий виклад позиції сторін. Вимоги за заявленим позовом обґрунтовані [PERSON] тим, що 25.10.2017 з вини відповідача сталось затоплення кімнати [ADDRESS] де проживає [PERSON] У результаті самостійної заміни відповідачем труби опалення з металевої та поліуретанову, виникло протікання пластикової труби на місці з'єднання, внаслідок чого помешкання позивача було затоплено, заподіяні залиттям квартири збитки оцінені позивачем у 13398 грн. Розмір відшкодування моральної шкоди обґрунтований позивачем психотравматичними факторами, що спричинили негативні емоції і хвилювання, а також втратою спокою, надії на відновлення помешкання, що посились після відмови відповідача відшкодувати заподіяні збитки. Відповідач у встановлений строк подала до суду відзив на позов, в якому не заперечуючи самого факту залиття квартири, розмір заявленої шкоди вважає явно завищеним. Третя особа правом надання письмових пояснень щодо позову не скористалась. Будучи належно повідомленим про дату, час і місце розгляду справи представник третьої особи в судове засідання не прибув. Від Комунального житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства №1 на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника, проти задоволення позовних вимог комунальне підприємство не заперечувало. В судовому засіданні позивач [PERSON] наполягала на задоволенні позову та пояснила, що вранці їй зателефонувала комендант гуртожитку і повідомила, що в її кімнаті або в кімнаті поверхом вище сталось протікання. Вона приїхала до гуртожитку, та відчинивши двері кімнати побачила, що зі стелі та стін стікає вода. Господар кімнати поверхом вище, а саме [PERSON], оглянула наслідки затоплення і погодилась на вирішення питання мирним шляхом, проте в подальшому між ними не було досягнуто згоди з приводу проведення відновлювальних робіт, тому [PERSON] звернулась до суду. Розмір відшкодування моральних збитків обґрунтовано позивачкою неможливістю проживання у кімнаті після затоплення, що потягло вимушені зміни у її звичайний уклад життя. Так, позивач була вимушена проживати на дачі на нести додаткові транспортні витрати та витрати на опалення дачного будинку взимку. Представник позивача [PERSON] в суді позов підтримав у повному обсязі, посилаючись на викладені у ньому обставини. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні, позов визнала частково. Не заперечуючи факту затоплення кімнати позивачки зі своєї провини, не погодилась із визначеним [PERSON] розміром завданої шкоди. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги в частині відшкодування майнової шкоди визнав частково в межах встановленої експертним дослідженням від 30.11.2018 вартості ремонтно-будівельних робіт. У задоволенні позову в частині відшкодування моральних збитків просив відмовити. Встановлені судом фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин. За ордером серії Г №39 від 06.07.2017 виданого виконавчим комітетом Горішньоплавнівської міської ради Полтавської області (а.с.3), позивачу [PERSON] надано право на зайняття жилої площі у гуртожитку [ADDRESS] разом із сім'єю [PERSON] та [PERSON] 25.10.2017 у кімнаті [ADDRESS] сталось залиття. Згідно із актом про залиття від 26.10.2017, затвердженим КЖРЕП №1, залиття кімнати [ADDRESS] яке мало місце 25.10.2017, сталось внаслідок пориву пластикової труби на місці з'єднання у кімнаті [NUMBER]. В результаті залиття у кімнаті №[NUMBER] виявлено залиті стеля 10 м2, стіни 20 м2, підлога 10м2, віконний укос 0,5м2 (а.с.4). Свідок [PERSON], пояснила, що на момент затоплення працювала комендантом гуртожитку. Того дня близько 02 год. до неї зателефонувала жінка, яка проживає в кімнаті [NUMBER], та повідомила, що в її кімнаті мокріє стеля. Оскільки була запущена система опалення, вона припустила що затоплення відбувається на 3 чи 4 поверхах. Так як в кімнатах на 3 і 4 поверхах ніхто не проживав, вона викликала працівників КЖРЕП, які спустили воду і перекрили труби. Вранці свідок зателефонувала [PERSON] та [PERSON] та повідомила останнім, що сталося затоплення. При відвідуванні кімнати [NUMBER] бачила, що речі лежали під правою стіною кімнати, та за словами [PERSON] вони не постраждали. Підлога була мокрою, на підвіконні була вода. Додала, що підлога в неналежному стані в усіх кімнатах, це пов'язано з тим що гуртожиток багато років не ремонтувався. За висновком експертного будівельно-технічного дослідження від 23.11.2017, проведеного за ініціативою [PERSON], вартість відновлювального ремонту приміщення кімнати [ADDRESS] становить 12198 грн. Допитаний в якості спеціаліста [PERSON] в судовому засіданні показав, що ним було проведено експертне дослідження щодо вартості відновлювальних робіт приміщення кімнати [ADDRESS] При огляді було встановлено пошкодження стелі, стін, дерев'яної підлоги та вікна, які були враховані при визначенні вартості ремонту. При проведенні розрахунку була врахована площа всієї кімнати, а не площа залиття, так як при проведенні ремонтних робіт виникає необхідність у повній заміні пошкоджених об'єктів, в тому числі й підлоги. Первісний стан підлоги при проведенні дослідження не встановлювався. У зв'язку із залиття, підлягають заміні шпалери, вся підлога, необхідне фарбування стелі і вікна, технології заміни частини підлоги не існує. Згідно із висновком судової будівельно-технічної експертизи №65-18 від 30.11.2018 (а.с.134-155), при обстеженні кімнати [ADDRESS] на поверхні стелі, яка пофарбована водними сумішами, виявлені плями жовтого кольору; на стінах шпалери забруднені, місцями мають обриви, відстають від поверхні; на вікні та віконних укосах спостерігається відшарування, здуття та місцями відпадання фарби зі шпаклівкою; ні підлозі - відшарування, здуття та відпадання фарби. Характер пошкоджень (плям, патьоки та інше) опоряджувального покриття конструктивних елементів кімнати №[NUMBER] свідчать про те, що вони утворились внаслідок проникання рідини через міжповерхове перекриття з вище розташованого поверху. Вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) кімнати [ADDRESS] складає 6186,19 грн. В судовому засіданні відповідач визнала ту обставину, що мешкає у кімнаті поверхом вище за позивачку та нею було здійснено ремонт приладів опалення, що призвело до залиття квартири [PERSON] Таким чином між сторонами у справі виник спір з приводу відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири. Встановивши фактичні обставини справи, з'ясувавши правові позиці сторін, суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість, та здійснюючи розгляд справи виключно в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, зазначає, що виниклі між сторонами спірні правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України від 16.01.2003 № 435-ІV. 34 Оцінка наведених учасниками справи аргументів, норми права, які застосував суд та мотиви їх застосування. Зобов'язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов'язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов'язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов'язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв'язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. В судовому засіданні відповідач не заперечувала тієї обставини, що залиття помешкання позивача виникло саме з її вини, після здійсненого ремонту приладів опалення, проте не погодилась із розміром заподіяної шкоди. Згідно із ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом пункту 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії. Під майновою шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність всіх вищезазначених умов є обов'язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди. Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальност, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Відповідно до ст.22 ЦК України збитками є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно ст.ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Позивач у справі заявила позовні вимоги про відшкодування заподіяної майнової шкоди на суму 13398 грн., включивши до неї встановлену дослідженням від 23.11.2017 вартість відновлювального ремонту в розмірі 12198 грн. та витрати, пов'язані із оплатою дослідження в сумі 1200 грн. Разом із тим, за висновком проведеної у справі судової будівельно-технічної експертизи від 30.11.2018, вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт визначена на рівні 6186,19 грн. Вказаний висновок відповідає встановленим обставинам справи щодо виявлених пошкоджень при залитті помешкання та ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення цих пошкоджень, тому береться судом до уваги. За змістом ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справ суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що залиття квартири позивача мало місце з вини сторони відповідача, при цьому при визначенні розміру заподіяної шкоди суд бере до уваги встановлену судовою експертизою від 30.11.2018 вартістю ремонтно-будівельних робіт, а тому доходить висновку про стягнення з відповідача 6186,19 грн. заподіяної шкоди, що відповідає розміру реальних збитків, завданих залиттям помешкання. В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн., суд зазначає наступне. Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із пошкодженням її майна. Згідно із ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягає з'ясуванню, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При цьому суд враховує, що сам по собі факт залиття квартири є стресовою ситуацією і тягне моральні страждання. Позивачка зазнала моральних страждань внаслідок пошкодження її майна, неможливості проживання у пошкодженому помешканні, залиттям квартири позивачу було завдано серйозних незручностей, які викликали переживання та негативні емоції. Проте суд критично ставиться до заявленого розміру моральної шкоди, та виходячи з тяжкості і тривалості моральних страждань, а також з принципу розумності та справедливості, вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди у 3500 грн., який підлягає стягненню з відповідача. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Отже, суд вважає, що з відповідача слід також стягнути на користь позивача 1511,02 грн. понесених судових витрат. На підставі викладеного та

Outcome: partial