overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-18 00:00:00

у грудні 2020 року [PERSON] звернулася у суд з позовом про розірвання шлюбу. Посилається на те, що 02 серпня 2008 року між нею та [PERSON] був зареєстрований шлюб відділом реєстрації актів цивільного стану Лівобережного районного управління юстиції у м. Києві, про що в книзі реєстрації актів, зроблено відповідний актовий запис за № 1070. Спільне життя між ними не склалось через конфлікти та сварки, фактичні шлюбні відносини припинені, припинено спільне господарство, у зв`язку з чим подальше збереження сім`ї вважає неможливим. Від шлюбу сторони мають двох дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі.(а.с. 10) Позивач в підготовчому судовому засіданні підтримала вимоги заяви та просила суд шлюб розірвати. Відповідач в підготовчому судому засіданні не заперечував проти задоволення позову. Вислухавши пояснення сторін у справі та дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що сторони з 02 серпня 2008 року перебувають у шлюбі, що був зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Лівобережного районного управління юстиції у м. Києві, за актовим записом № 1070, що підтверджується свідоцтвом про шлюб. (а.с. 4) Від шлюбу сторони мають двох дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . (а.с. 5-6) З позовної заяви вбачається, що сторони не ведуть спільного господарства та не підтримують сімейно-шлюбних стосунків. За таких обставин, суд приходить до висновку, що збереження сім`ї буде носити формальний характер. Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. При укладенні шлюбу позивач [PERSON] змінила прізвище. При розгляді справи судом не порушувалось питання про зміну прізвища у випадку задоволення позову про розірвання шлюбу. За таких обставин, враховуючи, що вибір прізвища при розірванні шлюбу є правом особи, вирішуючи питання про зміну прізвища позивача на дошлюбне не вбачається за необхідне. На підставі ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в розмірі 840,80 гривень.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-12 00:00:00

У грудні 2020 року [PERSON] (надалі за текстом - позивач) звернувся до суду з позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач), про розірвання шлюбу. В обґрунтування свого позову позивач зазначив, що 01.09.2001 року вони з відповідачем уклали шлюб. Від шлюбу в подружжя народився син - [PERSON] , [INFO] та донька - [PERSON] , [INFO] . Позивач повідомив, що спільне життя у них не склалося, вони втратили почуття взаємної любові та поваги, шлюб став формальністю, спільного побуту вони не ведуть, тому просить розірвати шлюб в судовому порядку. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 04.01.2021 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання. Позивач подав до суду заяву, в якій підтримав свої позовні вимоги, просив задовольнити позов та розглянути справу за його відсутності. Відповідач також подала заяву, в якій визнала позов в повному обсязі та просила розглянути справу без її участі. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 Постанови від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки відповідач визнала позовні вимоги та не заперечувала проти їх задоволення, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-09 00:00:00

У грудні 2020 року [PERSON] (надалі за текстом - позивач) звернулася до Святошинського районного суду міста Києва з позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач), про розірвання шлюбу. В обґрунтування свого позову позивач зазначила, що 30.04.2010 року вони з відповідачем уклали шлюб. Від шлюбу в подружжя народився син - [PERSON] , [INFO] . Позивач повідомила, що спільне життя у них не склалося, вони втратили почуття взаємної любові та поваги, шлюб став формальністю, спільного побуту вони не ведуть, тому просить розірвати шлюб в судовому порядку. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 07.09.2020 року підсудність справи визначено за Подільським районним судом м. Києва. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 07.12.2020 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання. Позивач подала до суду заяву, в якій підтримала свої позовні вимоги, просила задовольнити позов та розглянути справу за її відсутності. Відповідач також подав заяву, в якій визнав позов в повному обсязі та просив розглянути справу без його участі. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 Постанови від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки відповідач визнав позовні вимоги та не заперечував проти їх задоволення, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-19 00:00:00

У грудні 2020 року [PERSON] (надалі за текстом - позивач) звернулася до суду з позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач), про розірвання шлюбу. В обґрунтування свого позову позивач зазначила, що 18.08.2010 року вони з відповідачем уклали шлюб. Від шлюбу в подружжя народилася донька - [PERSON] , [INFO] . Позивач повідомила, що спільне життя у них не склалося, вони втратили почуття взаємної любові та поваги, шлюб став формальністю, спільного побуту вони не ведуть, тому просить розірвати шлюб в судовому порядку. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 07.12.2020 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання. Позивач подала до суду заяву, в якій підтримала свої позовні вимоги, просила задовольнити позов та розглянути справу за її відсутності. Відповідач також подав заяву, в якій визнав позов в повному обсязі та просив розглянути справу без його участі. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 Постанови від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки відповідач визнав позовні вимоги та не заперечував проти їх задоволення, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-29 00:00:00

У грудні 2020 року [PERSON] (надалі за текстом - позивач) звернулася до суду з позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач), про розірвання шлюбу. В обґрунтування свого позову позивач зазначила, що 20.02.1998 року вони з відповідачем уклали шлюб. Від шлюбу в подружжя народилося дві доньки - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Позивач повідомила, що спільне життя у них не склалося, вони втратили почуття взаємної любові та поваги, шлюб став формальністю, спільного побуту вони не ведуть, тому просить розірвати шлюб в судовому порядку. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 07.12.2020 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання. Позивач подала до суду заяву, в якій підтримала свої позовні вимоги, просила задовольнити позов та розглянути справу за її відсутності. Відповідач також подав заяву, в якій визнав позов в повному обсязі та просив розглянути справу без його участі. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 Постанови від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки відповідач визнав позовні вимоги та не заперечував проти їх задоволення, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-10 00:00:00

У грудні 2020 року акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі філії - Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» (надалі за текстом - позивач) звернулося до суду з даним позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач), про стягнення заборгованості, посилаючись на те, що 11.06.2020 року відповідач уклав з позивачем договір №76_0144, згідно з яким отримав кредит. У відповідача виникла заборгованість за кредитом на загальну суму 56941,03 грн., яка складається з: 49838,33 грн. - тіло кредиту, 7051,93 грн. - загальна сума прострочених нарахованих відсотків; 5,65 грн. - загальна сума 3% річних від прострочених сум заборгованості по основному боргу; 20.12 грн. - загальна сума 3 % річних від прострочених сум заборгованості по відсоткам; 1,74 грн. - загальна сума інфляційних втрат від прострочених сум заборгованості по основному боргу; 23,26 грн. - загальна сума інфляційних втрат від прострочених сум заборгованості по відсоткам. Ухвалою суду від 07.12.2020 року відкрито провадження у справі. Відповідач на призначені судові засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення судових повісток, причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не подав. За таких обставин,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~У грудні 2020 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги позивач мотивує тим, що 28 березня 2017 року [PERSON] підписала заяву № б/н про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», відповідно до якої відповідач отримала кредит на картковий рахунок у вигляді встановленого кредитного ліміту. Оскільки відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконує та має заборгованість, позивач був змушений звернутися з відповідним позовом до суду та просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 11708 грн. 53 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102 грн. 00 коп. \~ \~ \~ \~В судове засідання представник позивача не з`явився, подав до суду клопотання про те, що не заперечує проти розгляду справи без його участі, позов просив задовольнити, не заперечуючи проти постановлення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надала, причини неявки не повідомила, відзиву на позов не надала. \~ \~ \~ \~Таким чином, відповідно до ч. 4 ст.\~223, ст.\~280 ЦПК України\~за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За правилами ч. 6 ст.\~19\~ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-08 00:00:00

У грудні 2020 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» звернулося до суду з позовною заявою до відповідача, [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги позивач мотивував тим, що 04 березня 2019 року [PERSON] підписала заяву № б/н про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», правонаступником якого є АТ КБ «ПРИВАТБАНК», відповідно до якої відповідач отримала кредит на картковий рахунок у вигляді встановленого кредитного ліміту. В подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 25000,00 грн. Оскільки відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконала та має заборгованість, позивач був змушений звернутися з відповідним позовом до суду та просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 29192,91 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102,00 грн. Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 грудня 2020 року відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 1 ст.174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Згідно із частинами 1, 8 ст.279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. В судове засідання 04.06.2021 позивач свого представника не направив. Представник позивача подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутності, позовні вимоги підтримав, також подав заяви в яких просив ухвали ти по справі заочне рішення в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідач в судове засідання 04.06.2021 не з`явилась. Про день, час та місце слухання справи повідомлялась належним чином. Причини неявки суду невідомі. У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За письмовою згодою позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України. Вивченням матеріалів встановлено, що дану справу можливо вирішити в спрощеному позовному провадження, враховуючи положення ст. ст.19,274 ЦПК України, оскільки з урахуванням предмету та підстав позову, обраного позивачем способу захисту вона відноситься до справ незначної складності. У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-20 00:00:00

У грудні 2020 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» звернулося до суду з позовною заявою до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги позивач мотивував тим, що 06.11.2015 року [PERSON] підписала заяву № б/н про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», правонаступником якого є АТ КБ «ПРИВАТБАНК», відповідно до якої відповідач отримав кредит на картковий рахунок у вигляді встановленого кредитного ліміту. В подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 2000 грн. 00 коп. Оскільки відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав та має заборгованість, позивач був змушений звернутися з відповідним позовом до суду та просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 13 797 грн. 10 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102 грн. 00 коп. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03.02.2021 р. відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Згідно із частинами 1, 8 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Представник позивача направив до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутності, позовні вимоги підтримав, також подав заяви в яких просив ухвалити по справі заочне рішення в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідач в судове засідання не з`явився. Про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду невідомі. У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За письмовою згодою позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України. Вивченням матеріалів встановлено, що дану справу можливо вирішити в спрощеному позовному провадження, враховуючи положення ст. ст. 19, 274 ЦПК України, оскільки з урахуванням предмету та підстав позову, обраного позивачем способу захисту вона відноситься до справ незначної складності. У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: partial