Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-04 00:00:00

У вересні 2019 року позивач звернулась до суду з позовом в якому просила стягнути з ЖКП ММР «Південь» середній заробіток за весь час затримки виплати заробітної плати при звільненні по день ухвалення судового рішення. Позовні вимоги мотивувала тим, що з 15.09.1993 до 21.09.2018 перебувала у трудових відносинах з ЖКП ММР «Південь». 21.09.2018 відповідно до наказу ЖКП ММР «Південь» від 21.09.2018 № 256-к була звільнена із займаної посади, а саме начальника ЖЕК-7, на підставі пункту 1 статті 40 КЗпП України, у зв`язку із скороченням штату працівників. Під час знаходження у трудових відносинах з відповідачем, з боку останнього була нарахована, але не виплачена заробітна плата у розмірі 6713,00 грн. 01.04.2019 рішенням Ленінського районного суду міста Миколаєва стягнуто з відповідача вказану заборгованість та середній заробіток за період з 21.09.2018 по 01.04.2019 у розмірі 54838,08 грн. 29.08.2019 рішенням цього ж суду також стягнуто з відповідача середній заробіток за період з 02.04.2019 по 31.07.2019 у розмірі 33650,64 грн. Однак, незважаючи на це, відповідач так і не виплатив заборгованість із заробітної плати у розмірі 6713,00 грн. Посилаючись на викладені обставини, так як у день звільнення відповідач не провів остаточного розрахунку, відповідно до вимог статті 117 КЗпП відповідач повинен сплатити середній заробіток за весь час затримки виплати заробітної плати по день фактичного розрахунку. Ухвалою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 25.10.2019 після усунення позивачем недоліків відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. Клопотань від учасників справи про проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін відповідно до частини 5 статті 279 ЦПК України не надходило. Відповідач відзиву на позовну заяву до суду не подав. Згідно вимог\~статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виходячи з вимог частини 5\~статті 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його складання. Дослідивши наявні у справі докази і встановивши фактичні обставини, суд дійшов наступного. Записами в трудовій книжці серії [NUMBER] підтверджується, що з 15.09.1993 до 21.09.2018 позивач перебувала у трудових відносинах з ЖКП ММР «Південь». Наказом від 21.09.2018 № 256-к трудовий договір з [PERSON] припинено на підставі пункту 1 статті 40 КЗПП України, у зв`язку із скороченням штату працівників. Відповідно до довідки ЖКП ММР\~«Південь» від 21.01.2019 заборгованість по заробітній платі перед [PERSON] становить 6713,00 грн. Згідно довідки ЖКП ММР «Південь» від 15.04.2019 № 213 середньоденний заробіток [PERSON] за останні два місяця роботи, що передували звільненню (липень, серпень 2018 року) становить 415,44 грн. Рішенням Ленінського районного суду міста Миколаєва від 01.04.2019 по справі № 489/6272/18 на користь позивача стягнуто заборгованість у розмірі 6713,00 грн. та середній заробіток за період з 21.09.2018 по 01.04.2019 у розмірі 54838,08 грн. Рішенням Ленінського районного суду міста Миколаєва від 29.08.2019 по справі № 489/2030/19 з відповідача на користь позивача стягнуто середній заробіток за період з 02.04.2019 по 31.07.2019 у розмірі 33650,64 грн. З позовної заяви вбачається, що заборгованість перед позивачем по заробітній платі у розмірі 6713,00 грн. до теперішнього часу не погашена. Згідно із частиною першою\~статті 116 КЗпП України\~при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. За змістом\~статті 117 КЗпП України\~в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені у\~статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку, що передбачений частиною першою\~статті 117\~КЗпП України обов`язок роботодавця щодо виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні настає за умови невиплати з його вини належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в\~статті 116 КЗпП України. При цьому визначальними є такі юридично значимі обставини, як невиплата належних працівникові сум при звільненні та факт проведення з ним остаточного розрахунку. Після ухвалення судового рішення про стягнення заборгованості із заробітної плати роботодавець не звільняється від відповідальності, передбаченої\~статтею\~\~117 КЗпП України, а саме виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, тобто за весь період невиплати власником або уповноваженим ним органом належних працівникові при звільненні\~сум. При здійсненні розрахунку середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку суд виходить з Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженому\~постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100\~(далі - Порядок). Так, абзацом третім пункту 2 Порядку встановлено, що середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо. Відповідно до пункту 5 розділу IV Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Згідно з пунктом 8 розділу IV Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні 2 місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац третій пункту 8 розділу IV Порядку). Довідкою ЖКП ММР «Південь» від 15.04.2019 № 213 підтверджено, що середньоденний заробіток [PERSON] становить 415,44 грн., що відповідає розміру вказаному в вище наведених судових рішеннях. Так, кількість робочих днів за період з 01.08.2019 (день, по який рішенням суду від 29.08.2019\~ стягнуто середній заробіток) по 05.12.2019 (день ухвалення судового рішення) додаткової затримки розрахунку становить 89 робочих днів, у зв`язку із цим розмір середнього заробітку за цей період становить 36974,16 грн. (415,44 * 89), сума якого визначена без утримання прибуткового податку з громадян та інших обов`язкових платежів. Враховуючи наведені\~норми матеріального\~права,\~суд вважає\~позовні вимоги\~позивача про стягнення з відповідача середнього заробітку за весь час затримки виплати заробітної плати при звільненні обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved