overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-09 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. Зазначає, що 17.04.2009 року між нею та [PERSON] був укладений шлюб, зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві. Сторони мають двох спільних дітей - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Спільне життя з відповідачем не склалося. Шлюбні відносини фактично між ними припинені. Через відсутність взаєморозуміння, подальше сумісне життя і збереження сім`ї вважає неможливим. Позивачка у судовому засіданні позов просила задовольнити у повному обсязі. Відповідач у судовому засідання позов визнав у повному обсязі. Судом установлено, що 17.04.2009 року між сторонами укладено шлюб, зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 17.04.2009 року, актовий запис № 351 (а.с. 3). Сторони мають спільних дітей - [PERSON] , [INFO] , який наразі є повнолітнім та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , актовий запис №1633, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві (а.с. 7-8). За змістом ч. 2 ст. 104, ст. 110 Сімейного кодексу (далі СК України) шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Як роз`яснено у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року № 11 передбачено, що охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Враховуючи, що судом установлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинилися, спільне господарство вони не ведуть, примирення подружжя, подальше спільне життя та збереження шлюбу між ними неможливо і суперечить інтересам подружжя та дітей, суд дійшов висновку про те, що збереження сім`ї є неможливим, шлюб між сторонами існує формально і може бути розірваним. За змістом ч. 2 ст. 114, ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Розірвання шлюбу, здійснене за рішенням суду, має бути зареєстроване в державному органі реєстрації актів цивільного стану, за заявою колишньої дружини або чоловіка. Розірвання шлюбу засвідчується свідоцтвом про розірвання шлюбу.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-30 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути із КП «Облводоканал» ЗОР середній заробіток за несвоєчасне проведення розрахунку заробітної плати при звільненні за період з 17.07.2018 року по 01.09.2020 року у розмірі 154\~612 грн. 64 коп., у тому числі з наступним утриманням з даної суми податків та обов`язкових платежів. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що вона працювала у КП «Облводоканал» Запорізької обласної ради, на посаді бухгалтера 1 категорії з 12.01.2010 року по 16.07.2018 року та з 18.07.2018 року по 17.05.2019 року. 16.07.2018 року згідно з наказом № 69к, позивач була звільнена з посади бухгалтера 1 категорії КП «Облводоканал» Запорізької обласної ради за п. 1 ст. 36 КЗпП України. В день звільнення (останній робочий день) вона знаходилася на роботі. Позивач зазначає, що починаючи із січня 2017 року та по 28.02.2018 року, КП «Облводоканал» ЗОР порушувало законодавство про працю, що призвело до недорахування та недоплати за вищевказаний період заробітної плати. Відразу після того, як позивачу стало відомо про порушення відповідачем виплати заробітної плати, вона звернулася до суду із позовною заявою про стягнення невиплаченої заробітної плати, в якій просила стягнути з відповідача невиплачену заробітну плату за період з 01.01.2017 року по 28.02.2018 року у розмірі 10 051,75 грн. Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 08.04.2020 року з урахуванням ухвали Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 22.04.2020 року про виправлення описки в даному рішенні по справі № 335/14250/19, позовні вимоги було задоволено у повному обсязі, стягнуто з КП «Облводоканал» ЗОР на користь [PERSON] суму невиплаченої заробітної плати за період з 01.01.2017 року по 28.02.2018 року у розмірі 10 051,75 грн. Постановою Запорізького апеляційного суду від 10.08.2020 року рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 08.04.2020 року залишено без змін. 01.09.2020 року КП «Облводоканал» ЗОР виплатив позивачу заборговану заробітну плату, чим виконав рішення суду. Період невиплати позивачу належної їй заробітної плати становить з 17.07.2018 року по 01.09.2020 року (день остаточного розрахунку), і позивач,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-04 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить розірвати, зареєстрований 1 червня 2012 року з відповідачем шлюб, посилаючись на те, що спільне життя з останнім не склалося, шлюбно-сімейні відносини фактично припинилися і збереження шлюбу суперечить її інтересам. В судове засідання сторони, які були належним чином повідомлені про час і місце його проведення, не з`явилися, заявивши клопотання про розгляд справи за їх відсутності. При цьому позивач позовні вимоги підтримала повністю та просила позов задовольнити, а відповідач позов визнав. Відповідно до положень частини 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що 1 червня 2012 року виконавчим комітетом Биківської селищної ради Романівського району Житомирської області актовим записом № 2 було зареєстровано шлюб між позивачем та відповідачем. Частиною 2 статті 112 Сімейного кодексу України (далі СК України), суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Встановивши, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд прийшов до висновку про необхідність його задоволення. За змістом статей 141, 142 ЦПК України суд повертає позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову, а також стягує з відповідача на користь позивача іншу частину судового збору в розмірі 420,40 грн.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-08 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу в якому вказувала, що 28 липня 2016 року у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб, актовий запис №1613. Від шлюбу мають спільну малолітню доньку [PERSON] , [INFO] . Проте сімейні відносини не склалися та припинені. Причиною розірвання шлюбу є різні погляди на спільне життя, відсутність порозуміння в сім`ї. На примирення позивачка не згодна. У зв`язку з цим позивачка вважала неможливим збереження шлюбу та просила про його розірвання. Після розірвання шлюбу просила залишити їй шлюбне прізвище. Позивачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, проте разом з позовом просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, судом відповідно до ч.ч. 7, 8 ст. 128 ЦПК України вважається належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи за місцем його зареєстрованого проживання, причину неявки суду не повідомив. Суд вважав можливим провести розгляд справи в заочному порядку з ухваленням заочного рішення, оскільки з матеріалів справи вбачається, що позивачка проти цього не заперечує. Дослідивши матеріали справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наявних у ній доказів, суд прийшов до наступного. Так, судом встановлено, що 28 липня 2016 року у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області між сторонами було зареєстровано шлюб, актовий запис №1613. Від шлюбу мають спільну малолітню доньку [PERSON] , [INFO] . Проте сімейні відносини між позивачкою та відповідачем не склалися та припинені. Сторони жодним чином не виявили бажання зберегти сім`ю, позивачка наполягала на розірванні шлюбу. Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. За таких обставин, враховуючи відносини між позивачкою та відповідачем, відсутність у них спільного бажання досягти примирення, суд вважає, що подальше сумісне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивачки, що мають істотне значення, і шлюб між сторонами, відповідно до вимог ч. 3 ст. 105, ст. 112 Сімейного кодексу України має бути розірвано.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-24 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, зареєстрованого 09.08.2002 року відділом реєстрації актів громадського стану Борзнянського районного управління юстиції Чернігівської області, актовий запис № 42. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що з 09.08.2002 року вони перебувають з відповідачем в зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу сторони мають двох дітей: сина - [PERSON] , [INFO] та доньку - [PERSON] , [INFO] . Спільне життя з відповідачем не склалося через різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства, у зв`язку з чим вони шлюбних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08.09.2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву, позивачу роз`яснено право подати відповідь на відзив, та відповідачу право на подання заперечень на відповідь на відзив (а.с.12-13). Станом на дату розгляду справи на адресу суду відзиву від відповідача не надходило, клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач та/або позивач до суду не подавали. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Як встановлено судом, шлюб між сторонами було зареєстровано 09.08.2002 року відділом реєстрації актів громадського стану Борзнянського районного управління юстиції Чернігівської області, актовий запис № 42 (а.с.7). Від шлюбу сторони мають двох дітей: сина - [PERSON] , [INFO] та доньку - [PERSON] , [INFO] (а.с. 8). Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. У відповідності із ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Як зазначено в позовній заяві та не спростовано відповідачем, сторони шлюбних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть, тобто шлюб існує формально. Таким чином в судовому засіданні встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-14 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Ягодинської сільської ради Романівського району Житомирської області, в якому зазначила, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , внаслідок чого відкрилася спадщина, яку вона прийняла від свого чоловіка - [PERSON] , однак не оформила своїх спадкових прав. Посилаючись на те, що вона є спадкоємцем [PERSON] , однак, у встановлений законом строк не подала нотаріусу заяву про прийняття даної спадщини, оскільки вважала, що прийняла спадщину, адже постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, позивач просить визначити їй додатковий строк для подачі такої заяви терміном в два місяці з дня набрання рішенням законної сили. В підготовче засідання учасники справи не з`явилися, заявивши клопотання про розгляд справи за їх відсутності. При цьому позивач позовні вимоги підтримала повністю та просила позов задовольнити, а відповідач позов визнав. Відповідно до положень частин 3, 4 статті 200, частини 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), за результатами підготовчого провадження у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Статтями 1269, 1270 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право подати у шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 частини 3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи, що визнання відповідачем позовних вимог не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку про необхідність їх задоволення. За змістом частини 1 статті 142 ЦПК України, суд повертає позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-16 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просила розірвати укладений 18 жовтня 2004 року шлюб з [PERSON] , зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Ічнянського районного управління юстиції Чернігівської області за актовим записом № 72, посилаючись на те, що від спільного проживання в шлюбі у них народилося двоє дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , а сімейне життя з відповідачем не склалося через протилежні погляди на шлюб та сім`ю, постійні сварки та скандали, внаслідок чого вони припинили шлюбні відносини, проживають окремо, спільного господарства не ведуть, тому збереження шлюбу та подальше спільне проживання є неможливим і суперечитиме їхнім інтересам. \~ \~ \~ \~Позивачка у судове засідання не з`явилася, яка письмово у позовній заяві просила розглянути справу за її відсутності. Відповідач також у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності та визнання позовних вимог [PERSON] . Відзиву на позов відповідачем не подано. Заяв та клопотань від учасників справи не надходило. \~ \~ \~ \~За відсутності всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що узгоджується з положеннями ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом установлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 18 жовтня 2004 року (а.с. 5). Від спільного проживання в шлюбі у них [INFO] народився син [PERSON] (а.с. 6) та [INFO] син [PERSON] (а.с. 7). \~ \~ \~ \~ Згідно ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Частиною третьою статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Ураховуючи, що між сторонами припинені фактичні шлюбні відносини через протилежні погляди на шлюб та сім`ю, постійні сварки та скандали, які проживають окремо, спільного господарства не ведуть, примирятися не\~бажають суд, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, тому їх формально існуючий шлюб необхідно розірвати. Суд установив також, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а вимоги позивачки обгрунтовані на законі. Судові витрати по справі відсутні. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-02 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду із заявою, в якій просить визнати її батька [PERSON] , 1955 року народження, недієздатним та призначити її опікуном. В обґрунтування заяви [PERSON] зазначила, що її батько, який проживає разом з нею, є інвалідом першої групи «Б», не може керувати своїми діями, потребуючи стороннього догляду та допомоги, внаслідок хронічного захворювання страждає стійким психічним розладом здоров`я, в зв`язку з чим потребує постійного догляду та встановлення над ним опіки. Заявник до суду не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник Барвінківської міської ради Харківської області в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступного. Суд може визнати фізичну особу недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними (ч. 1ст. 39 ЦК України). Згідно п. 1 ст. 41, ст. 58 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. З ч. 1 ст. 81 ЦК України, ч. 1 ст. 300 ЦПК України вбачається, що суд, ухвалюючи рішення про визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею опіку і за поданням орану опіки та піклування призначає їй опікуна. Відповідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України, заява про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Виконавчим комітетом Барвінківської міської ради винесено клопотання про призначення опікуном [PERSON] її доньку [PERSON] (а.с. 6) Як вбачається з висновку судово-психіатричної експертизи №560 КНП ХОР «Обласна психіатричної лікарні № 3 від 17 листопада 2020 року [PERSON] на теперішній час відповідно до свого психічного стану нездатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для визнання [PERSON] недієздатним. Враховуючи те, що за станом здоров`я [PERSON] не може самостійно здійснювати свої права та виконувати свої обов`язки, суд вважає за необхідне встановити над нею опіку та призначити опікуном її доньку [PERSON] . На підставі наведеного, ст.ст.39, 58, 60, 63, 64 ЦК України та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-30 00:00:00

\~ \~ \~ \~У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду із заявою, в якій просить встановити факт, що [PERSON] , яка померла [INFO] , є рідною тіткою [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~На обґрунтування заявлених вимог [PERSON] вказала, що вона звернулася до нотаріуса для оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] , [INFO] . Однак нотаріусом було відмовлено заявнику у вчиненні нотаріальних дій, так як не встановлено факту родинних відносин з [PERSON] . \~ \~ \~ \~В судове засідання заявник, яка у встановленому порядку була оповіщена про час, день і місце розгляду справи, не з`явилася, представник заявника подав до суду заяву, в якій заявлені вимоги заявника підтримав та просив справу розглянути у їх відсутності. \~ \~ \~ \~Представник заінтересованої особи Баламутівської сільської ради Ярмолинецького району, який у встановленому порядку оповіщений про час і місце судового засідання, до суду не з`явився, подав до суду заяву, в якій проти задоволення заяви не заперечував та просив справу розглянути у його відсутності. Оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши докази по справі, вважає, що заява підлягає задоволенню з таких підстав. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд розглядає в порядку окремого провадження, в тому числі, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. \~ \~ \~ \~В силу п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, які належать до справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON] , яка померла [INFO] , є рідною тіткою [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~Факт родинних відносин підтверджується, зокрема, довідкою Баламутівської сільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області №406 від 06.08.2020 про те, що гр. [PERSON] , яка померла [INFO] була зареєстрована та постійно проживала за адресою [ADDRESS] . На день смерті разом з нею зареєстровані та проживали за адресою: [ADDRESS] : [PERSON] (племінниця), [INFO] , [PERSON] , (внучка) [INFO] ; [PERSON] (внучка), [INFO] ; разом вели спільне господарство; свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 03.09.2019; свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 02.04.2010; свідоцтвом про смерть [PERSON] серії [NUMBER] від 03.04.2009. \~ \~ \~ \~Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення заяви [PERSON] про встановлення факту родинних відносин, а саме: що [PERSON] , яка померла [INFO] , є рідною тіткою [PERSON] , [INFO] , що передбачено ч. 1 ст. 315 ЦПК України. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved