Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-20 00:00:00

У вересні 2019 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] (далі позивач - [PERSON] ) до Київської міської ради (далі відповідач - КМР), третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач посилається на те, що [INFO] померла його мати, [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на двокімнатну квартиру [ADDRESS] , гаражний бокс [ADDRESS] та ощадну книжку. Встановлений законодавством шестимісячний строк прийняття спадщини з часу смерті спадкодавця позивач пропустив з поважних причин, оскільки після смерті матері він перебував у тяжкому депресивному стані, а в березні 2019 погіршився стан здоров`я його батька, який через перенесені операції на шлунково-кишковому тракті потребував та потребує постійного догляду та піклування. В серпні 2019 позивач звернувся до Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, так як він пропустив шестимісячний строк для звернення. Таким чином, позивач вважає, що зазначений строк пропущений з поважних причин у зв`язку із об`єктивними та істотними труднощами, тому він вимушений звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11.09.2019 відкрито провадження у даній справі та постановлено проводити розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження. Протокольною ухвалою суду від 21.01.2020 закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті, витребувано у Сьомої київської державної нотаріальної контори належним чином посвідчену копію спадкової справи № 477/2019 щодо спадкового майна, що відкрилося після смерті [PERSON] (дата смерті [INFO] ) [INFO] на виконання ухвали суду Сьомою київською державною нотаріальною конторою надано завірену копію спадкової справи №477/2019. Ухвалою суду від 29.04.2020 було замінено третю особу: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві на його правонаступника - Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ). 08.07.2020 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, однак зважаючи на те, що він поданий з пропущенням строку на його подання, суд не бере його до уваги і вирішує справу на підставі наявних у справі доказів. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили задовольнити позов, посилаючись на обставини, що викладені в позовній й заяві. Представники відповідача та третьої особи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надали, причини неявки не повідомили. Вислухавши пояснення позивача його представника, дослідивши матеріали справи, допитавши свідків, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з наданої копії свідоцтва про смерть від 28.09.2018, серія [NUMBER] , [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , про що 28.09.2018 Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві складено відповідний актовий запис № 15775. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на майно: двокімнатну квартиру [ADDRESS] , гаражний бокс [ADDRESS] та вклад в ощадну книжку. 13.08.2019 позивач [PERSON] звернувся до Сьомої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] 13.08.2019 Сьомою київською державною нотаріальною конторою на підставі заяви [PERSON] про видачу свідоцтва про прийняття спадщини була заведена спадкова справа до майна померлої [PERSON] . Як вбачається із спадкової справи інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає. Відповідно до постанови державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори від 13.08.2019 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті його матері на належне їй майно, у зв`язку із тим, що в порушення вимог ст. 1270 ЦК України [PERSON] не подав заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк, визначений законодавством (а.с.6). Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що знає позивача багато років, вона була подругою померлої [PERSON] . Зазначила, що позивач після смерті матері дуже страждав та був у відчаї. В січні 2019 стан батька заявника різко погіршився, через проведення оперативного втручання, пов`язаного з онкологічним захворюванням, що зумовило необхідність постійного догляду за ним. Їй відомо, що позивач кожного дня їздить до батька та доглядає за ним. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона також була подругою померлої [PERSON] . Позивач дуже тяжко переніс смерть матері. Вказала, що після смерті [PERSON] позивач доглядав батька, оскільки той дуже хворів. Позивач його доглядає й до тепер, робить перев`язки, готує їжу, купує ліки. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини [PERSON] пропущений з поважних причин, оскільки останній перебуваючи через смерть матері в пригніченому стані, був змушений здійснювати постійний догляд за хворим батьком, готувати їжу, купувати ліки, при цьому працювати, щоб утримувати родину. Вказане підтверджується показами свідків та виписками з історій хвороби [PERSON] , копії яких містяться в матеріалах справи. Враховуючи викладене, суд вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог. Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved