Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-10 00:00:00

У вересні 2019 року [PERSON] звернувся до суду з указаним позовом до Черкаської міської ради та [PERSON] , із урахуванням уточнених позовних вимог станом на 8 жовтня 2019 року просив ухвалити рішення, яким визначити за [PERSON] , яка померла [INFO] , 1/2 частку у спільній сумісній власності, а саме земельної ділянки по [ADDRESS] . Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] . Відповідно до державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 9297904 від 22 вересня 2010 року, виданого міськрайонним управлінням Держкомзему у місті Черкаси та Черкаському районі, [PERSON] та її сестра [PERSON] є співвласниками земельної ділянки по [ADDRESS] , загальною площею 0,0527 га. Для оформлення спадкових прав після смерті матері позивач, як єдиний спадкоємець першої черги, звернувся із заявою про прийняття спадщини та отримав свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частину житлового будинку по [ADDRESS] . Водночас у видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/2 частку земельної ділянки за цією ж адресою було відмовлено у зв`язку з тим, що у спільній сумісній власності матері та її сестри на земельну ділянку не було визначено конкретного розміру частки співвласників. Ухвалою Соснівського районного суду м.Черкаси від 15 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження. У підготовчому судовому засіданні 7 листопада 2019 року представник Черкаської міської ради подав до суду відзив на позов. Із змісту відзиву вбачається, що Черкаська міська рада заперечує проти позову з тих підстав, що вона неналежний відповідач у справі. 2 грудня 2019 року [PERSON] подав заперечення на відзив Черкаської міської ради на позов. У тому ж підготовчому судовому засіданні відповідач [PERSON] визнала позов, на підтвердження чого надала суду відповідну письмову заяву, в якій також просила розглядати справу за її відсутності. У підготовчому судовому засіданні 11 грудня 2019 року за клопотанням позивача було виключено Черкаську міську раду із складу відповідачів, а також закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 11 грудня 2019 року. У вступному слові [PERSON] позов підтримав. Відповідач [PERSON] та представник Першої черкаської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Зуслухавши вступне слово позивача, дослідивши надані сторонами докази, суд встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Відповідно до витягу з рішення Черкаської міської ради № 5-205 від 27 жовтня 2009 року, міська рада вирішила передати [PERSON] та [PERSON] у спільну сумісну власність земельну ділянку площею 527 кв.м. по [ADDRESS] для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд. Згідно із державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 297904, [PERSON] та [PERSON] є співвласниками земельної ділянки площею 0,0527 га, кадастровий № 7110136700:03:018:0129, по [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть срії [NUMBER] . 17 грудня 2013 року син [PERSON] - [PERSON] звернувся до Першої черкаської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, внаслідок чого було заведено спадкову справу № 567/2013; [PERSON] у цій заяві також повідомив, що інших спадкоємців першої черги, крім нього, немає. Досліджена судом копя вказаної спадкової справи свідчить про те, що інші спадкоємці, крім [PERSON] , не звертались до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] 28 липня 2017 року державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори було видано позивачу [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд по [ADDRESS] . Водночас згідно відповіді завідувача Першої черкаської державної нотаріальної контори від 5 липня 2017 року, підстави для видачі [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку по [ADDRESS] після смерті [PERSON] - відсутні, оскільки частка померлої у вказаному майні не визначена. Статтею 355 ЦК України визначено, що майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Згідно із ч. 1 ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно із ч. 1 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Відповідно до ч. 1 ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Статтею 377 ЦК України визначено, що до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з переходом права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на ці об`єкти (крім багатоквартирних будинків та об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації). Оскільки позивач своєчасно звернувся до нотаріально контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка за життя на праві спільної сумісної власності із [PERSON] володіла земельною ділянкою площею 0,0527 га по [ADDRESS] , а відповідач [PERSON] визнає позов у частині визначення частки померлої [PERSON] у праві власності на вказану земельну ділянку в розмірі 1/2 частини і таке визнання позову не порушує ,удь-чиїх прав, то зазначений позов [PERSON] підлягає задоволенню в обраний ним спосіб.

Outcome: approved