Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-29 00:00:00

У грудні 2015 року [PERSON] (далі позивач) звернулася до суду із указаною позовною заявою до Стрільницькоїсільської ради Шаргородського району Вінницької області (далі відповідач) про продовження строку прийняття спадщини, у якій зазначила, що 28 квітня 2014 року у с. Лопатинці Шаргородського району Вінницької області померла її мати [PERSON]. Після її смерті залишилось спадкове майно, зокрема, земельна ділянка, розташована на території Стрільницькоїсільської ради Шаргородського району Вінницької області. Спадкоємцем після смерті [PERSON] по закону є позивач, оскільки є дочкою спадкодавця, окрім того, спадкодавець за життя склала на користь позивача заповіт. Під час оформлення спадщини, зясувалось, що позивач пропустила шестимісячний строк, установлений для прийняття спадщини, у звязку із чим нотаріус відмовив їй у вчиненні нотаріальної дії. Причиною пропуску строку звернення у нотаріальну контору для оформлення спадщини стало те, що у сільській раді позивачу розяснили, що вона вступила у фактичне управління спадщиною і може у будь-який час її оформити. Окрім того, мати тривалий час хворіла і позивач постійно доглядала за нею, забравши її до свого будинку. Після смерті матері, позивач розпорядилася її особистими речами та доглядає за її майном. Просить визнати, що строк для прийняття спадщини після смерті матері пропущений нею з поважних причин та визначити їй додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. У судове засідання позивач не зявилася, проте до суду надійшла заява, у якій [PERSON] просить справу розглянути у її відсутність, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача у судове засідання не зявився, проте у заяві від 28.12.2015 Стрільницький сільський голова [PERSON] просить справу розглянути у відсутність представника сільської ради, позовні вимоги визнає з підстав, зазначених у позові. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази, суд прийшов до висновку, що позов слід задовольнити, з огляду на таке. 28 квітня 2014 року у с. Лопатинці Шаргородського району Вінницької області померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть [PERSON] І-АМ № 283925 (а.с.8). Після її смерті залишилось спадкове майно, зокрема, земельна ділянка, розташована на території Стрільницькоїсільської ради Шаргородського району Вінницької області, що вбачається із державного акта на право власності на землю Серія ВН № 227327 (а.с. 11). Спадкоємцем після смерті [PERSON] по закону є позивач, оскільки є дочкою спадкодавця, окрім того, спадкодавець за життя склала на користь позивача заповіт, що підтверджується свідоцтвами про народження ІV-УР № 1088152 та одруження ІІІ-УР № 557628 позивача, а також заповітом від 23.04.2003 (а.с.6, 7, 10). З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 42512890 від 18.12.2015 вбачається, що спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заводилася (а.с. 23). Постановою державного нотаріуса Шаргородської державної нотаріальної контори [PERSON] № 2074/02-31 від 14.12.2015 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, з підстави пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 15). Судом установлено, що позивач пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки, у сільській раді позивачу розяснили, що вона вступила у фактичне управління спадщиною і може у будь-який час її оформити. Окрім того, мати тривалий час хворіла і позивач постійно доглядала за нею, забравши її до свого будинку. Після смерті матері, позивач розпорядилася її особистими речами та доглядає за її майном. Установленим судом обставинам відповідають цивільні правовідносини, повязані із спадкуванням, які регулюються Цивільним кодексом України (далі ЦК України). Так, згідно зі статтями 1216 та 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частинами 1 та 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч. 1 ст. 1221 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом, зокрема, можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно із ч. 2 ст. 1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із частинами 1 та 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до статей 10, 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Суд вважає поважною та обґрунтованою причину пропуску позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері, а отже позов слід задовольнити.

Outcome: approved