Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-18 00:00:00

У вересні 2020 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації, визнання інформації недостовірною та її спростування, відповідно до якої просив: 1.визнати недостовірною та такою, що завдає шкоду честі, гідності та діловій репутації [PERSON] інформацію, поширену [PERSON] в мережі Інтернет через Інтернет-ресурс Youtubeу відеозапису під назвою « [INFO] » за посиланням [INFO] наступного змісту: «...казнокрады как раз сидели на сцене и выступали против предпринимательства»; «...аналоговые [PERSON]. [PERSON] - дурак, на самом деле наносят колоссальный ущерб в том числе и политическим движениям, которые рассказывают о бизнесе, и в том числе движениям предпринимателей, потому что о предпринимательстве там слов нет» «мы поехали на его - в его компанию, это оказался бильярдный клуб, в котором они расположили это супер стереопроизводство по продаже китайских датчиков» «он говорит, ну, во-первых она дороже моих услуг в два, в три раза, во-вторых - зачем мне они, когда я эти лее самые детали, которые находятся внутри, покупаю так\-же на рынке, как и они покупают» «всё зарегистрировано на Кипре, здесь только хлам, производство и плохие условия труда. А вот всё происходит там на Кипре» «На сцене был один предприниматель - [PERSON]... и не хозяева бизнеса, а обычные менеджеры и фунты, которых посадили на этот бизнес большие коррупционные кланы и финансируют их, и поэтому там ни одной украинской компании не было» 2.Зобов`язати [PERSON] спростувати інформацію поширену в мережі Інтернет через Інтернет-ресурс Youtubeу відеозапису під назвою « [INFO] » за посиланням [INFO] , шляхом зачитування під відеозапис у власному акаунті (сторінці) через Інтернет-ресурс Youtube за адресою у мережі Інтернет: [INFO] під заголовком: «Спростування», тексту спростування наступного змісту: «Спростування. Я. [PERSON] , повідомляю, що інформація повідомлена мною через Інтернет-ресурс Youtubeу відеоролику під назвою « [INFO] » с недостовірною та такою, що підлягає спростуванню в частині тверджень про те, що «...казнокрады как раз сидели на сцене и выступалипротив предпринимательства»; « ...аналоговые [PERSON] , [PERSON] - дурак, на самом деле наносят колоссальный ущерб в том числе и политическим движениям, которые рассказывают о бизнесе, и в том числе движениям предпринимателей, потому что о предпринимательстве там слов нет» «мы поехали на его - в его компанию, это оказался быльярдный клуб, а котором расположили это супер стереопроизводство по продаже китайских датчиков» «он говорит, ну, во-первых она дороже моих услуг в два, в три раза, во-вторых - зачем мне они, когда я эти ,же самые детали, которые находятся внутри, покупаю так .лее на рынке, как и они покупают» «всё зарегистрировано на Кипре, здесь только хлам, производство и плохие условия труда. А вот все происходит там на Кипре» «На сцене был один предприниматель - [PERSON]... и не хозяева бизнеса, а обычные менеджеры и фунты, которых посадили на этот бизнес большие коррупционные кланы и финансируют их, и поэтому там ни одной украинской компании не было» 3.Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 1 грн. моральної шкоди. Позовні вимоги мотивовані тим, що вказана інформація містить недостовірні відомості, які ганьблять честь, гідність та ділову репутацію позивача. Крім того, поширена інформація носить стверджувальний характер, викладена у формі фактичних тверджень та є негативною, оскільки створює негативну соціальну оцінку позивача в очах оточуючих. Ухвалою суду від 06 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами позовного (загального) провадження та призначено підготовче судове засідання на 27 листопада 2020 року (т. 1 а.с. 41). 26листопада 2020 року на адресу суду надійшла заява про зміну предмету позову (т. 1 а.с. 43-53), відповідно до якої позивач просив: 1. визнати недостовірною та такою, що завдає шкоду честі, гідності та діловій репутації [PERSON] інформацію, поширену [PERSON] в мережі Інтернет через Інтернет-ресурс Youtubeу відеозапису під назвою « [INFO] » за посиланням [INFO] наступного змісту: «...казнокрады как раз сидели на сцене и выступали против предпринимательства»; « мы поехали на его- в его компанию, это оказался бильярдный клуб, в котором они расположили это супер стереопроизводство по продаже китайских датчиков» «На сцене был один предприниматель - [PERSON]... и не хозяева бизнеса, а обычные менеджеры и фунты, которых посадили на этот бизнес большие коррупционные кланы и финансируют их, и поэтому там ни одной украинский компании не было» 2. зобов`язати [PERSON] спростувати інформацію поширену в мережі Інтернет через Інтернет-ресурс Youtubeу відеозапису під назвою « [INFO] » за посиланням [INFO] шляхом зачитування під відеозапис у власному акаунті (ютюб-каналі) через Інтернет-ресурс Youtubeза адресою у мережі інтернет: [INFO] під заголовком: «Спростування», тексту спростування наступного змісту: «Спростування. Я, [PERSON] , повідомляю, що інформація повідомлена мною через Іитернет-ресурс Youtubeу відеоролику під назвою « [INFO] » є недостовірною та такою, що відлягає спростуванню в частині тверджень про те, що «...казнокрады как раз сидели на сцене и выступали против предпринемательства»; «мы поехали на его- в его компанию, это оказался бильярдный клуб, в котором они расположили это супер стереопроизводство по продаже китайских датчиков» «На сцене был один предприниматель - [PERSON]... и не хозяева бизнеса, а обычные менеджеры и фунты, которых посадили па этот бизнес большие коррупционные кланы и финансируют их, и поэтому там ни одной украинской компании не было» 3. визнати недостовірною та такою, що завдає шкоду честі, гідності та діловій репутації позвиача інформацію, поширену [PERSON] в мережі Інтернет через Інтернет-ресурс Youtube у відеозапису під назвою « [INFO] » за посиланням [INFO] наступного змісту «...у него компания и десяти не стоит. А самое главное, что она идёт к убыткам, и это настолько очевидно»; «...там ни о каких миллионах не идёт, там идет об инвестициях в 10 млн. на Кипре , никакого отношения это к [PERSON] не имеет, а [PERSON], да, исполнитель вот этой пирамиды под названием Аякс , которую они пытаются якобы вывести на международный рынок.» «...и не попадали в схемы - то, кстати в чём живёт [PERSON]» «... [PERSON] зачем-то продает из Китая оборудование для завозки в Украину на другую компанию, чтобы занизить инвойс. Чтобы не платить на таможне все пошлины и всеНДСы. Хорошо устроился, хорошо нарисовал схему» 4. Зобов`язати відповідача спростувати інформацію інформаціюпоширену в мережі Інтернет через Інтернет-ресурс Youtubeу відеозапису під назвою « [INFO]» за посиланням [INFO] , шляхом зачитування під відеозапис у власному акаунті (сторінці) через Інтернет-ресурс Youtubeза адресою у мережі інтернет: [INFO] підзаголовком: «Спростування », тексту спростування наступного змісту: «Спростування. Я, [PERSON] , повідомляю, що інформація повідомлена мною через Інтернет-ресурс Youtubeу відеоролику під назвою ««[INFO]» є недостовірною та такою, що підлягає спростуванню в частині тверджень про те, що «...у него компания и десяти не стоит. А самое главное, что она идёт к убыткам, и это настолько очевидно»; «...там ни о каких миллионах не идёт, там идет об инвестициях в 10 млн. на Кипре, никакого отношения это к [PERSON] не имеет, а [PERSON], да, исполнитель вот этой пирамиды под названием Аякс , которую они пытаются якобы вывести на международный рынок.» «...и не попадали в схемы - то, кстати в чём живёт [PERSON]» «... [PERSON] зачем-то продает из Китая оборудование для завозки в Украину на другую компанию, чтобы занизить инвойс. Чтобы не платить на таможне все пошлины и все НДСы. Хорошо устроился, хорошо нарисовал схему» 01 березня 2021 року та 18 березня 2021 року до суду від відповідача надійшли відзиви на позовну заяву (т. 1 а.с. 188-194) та відзив на позовну заяву з урахуванням заяви про зміну предмету позову (т. 1 а.с. 203-213), відповідно до яких позивач є підприємцем, блогером та громадським діячем, тобто публічною особою, у зв`язку з чим межа критики його діяльності є значно ширшою, ніж щодо пересічного громадянина. Основною ідеєю відповідача є скасування системи усіх нині існуючих в Україні податків (виключно з ПДВ), акцизів, зборів та запровадження замість них лише двох основних податків, що дасть змогу реформувати державні інституції та забезпечити гідне життя людей. Таким чином, відповідач, займаючи активну громадську позицію, висловлює свої особисті думки, погляди та власне бачення щодо різних людей, в тому числі й за допомогою використання мережі Інтернет та введення свого відео-блогу (каналу) та порталі YouTube. Також зазначив, що позивачем не доведено, що оспорювана інформація стосується безпосередньо особи позивача та, що поширення інформації порушує особисті немайнові права або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам. Фрази та висловлювання, на які посилається позивач, носять виключно оціночний характер та не містять негативної інформації відносно позивача, що свідчить про відсутність складу правопорушення. Просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. 24 березня 2021 року від представника позивача [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив (т. 1 а.с. 214-223), в якій він зазначає, що виходячи з об`єктивних текстових показників у відеозапизах, немає жодної іншої особи, яка б могла ідентифікуватися в аналізованому текстовому матеріалі, окрім позивача, а та обставина, що інформація викладена у формі тверджень, а не оціночних суджень, підтверджується висновком експерта № 056/235 від 20.11.2020, який міститься в додатках до заяви про зміну позовних вимог. Окрім того, представник позивача вказує, що позивач не є політиком чи публічним діячем, який обіймає публічну посаду або здійснює публічну владу, інформація, поширена ним, не є суспільно значимою, тобто вона не була предметом громадського інтересу на час її поширення. 30 березня 2021 року судом закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті на 28 квітня 2021 року (т. 1 а.с. 225). 28 квітня 2021 року від представника відповідача [PERSON] надійшли письмові пояснення (т. 1 а.с. 231-237), в яких містяться заперечення щодо відповіді на відзив представника позивача [PERSON] . У судовому засіданні представники позивача [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги підтримали у повному обсязі з обставин, наведених у позові. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні заперечив щодо задоволення позовних вимог, зазначивши про їх безпідставність та необґрунтованість. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків. Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її честь і гідність визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до статей 21, 28 Конституції України усі люди є вільні і рівні у своїй гідності і правах. Кожен має право на повагу до його гідності. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя (ст. 34 Конституції України). За положеннями ст. 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканість своєї ділової репутації, а також право на спростування недостовірної інформації та право на відповідь. Водночас, згідно зі ст. 1 Закону України «Про інформацію» під інформацією слід розуміти будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Відповідно до ч. 2 ст. 302 ЦК України фізична особа, яка поширює інформацію, зобов`язана переконатися в її достовірності. Відповідно до п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» (надалі - Постанова) при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Відповідно до п. 9 Постанови № 1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації. Згідно з п. 12 Постанови належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві. Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайту - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайту, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації. Судом встановлено, що [INFO] року в мережі Інтернет на Youtube каналі [PERSON] було розміщено відео за назвою «[INFO] » за посиланням [INFO] , у якому поширено інформацію щодо позивача [PERSON] , зокрема: «...казнокрады как раз сидели на сцене и выступали против предпринимательства»; «мы поехали на его - в его компанию, это оказался бильярдный клуб, в котором они расположили это супер стереопроизводство по продаже китайских датчиков» «На сцене был один предприниматель - [PERSON]... и не хозяева бизнеса, а обычные менеджеры и фунты, которых посадили на этот бизнес большие коррупционные кланы и финансируют их, и поэтому там ни одной украинской компании не было». [INFO] в мережі Інтернет на Youtube каналі [PERSON] розміщено відео за назвою « [INFO]» за посиланням [INFO] , у якому також, поширено інформацію щодо [PERSON] , а саме твердження: «…у него компания и десяти не стоит. А самое главное, что она идёт к убыткам, и это настолько очевидно»; «...там ни о каких миллионах не идёт, там идет об инвестициях в 10 млн. на Кипре, никакого отношения это к [PERSON] не имеет, а [PERSON], да, исполнитель вот этой пирамиды под названием Аякс , которую они пытаются якобы вывести на международный рынок.» «...и не попадали в схемы - то, кстати в чём живёт [PERSON]» «... [PERSON] зачем-то продает из Китая оборудование для завозки в Украину на другую компанию, чтобы занизить инвойс. Чтобы не платить на таможне все пошлины и все НДСы. Хорошо устроился, хорошо нарисовал схему» Матеріалами справи підтверджується, що автором оспорюваної інформації, поширеної [INFO] та [INFO] на його власному каналі Youtube у відеозаписах, розміщених за назвою « [INFO] » та « [INFO]» в Інтернет-ресурсі, є [PERSON] та останнім вказаний факт не заперечувався. Відповідно до Умов користування YouTube від 17.03.2021 р., розміщених за адресою в мережі Інтернет: [INFO], власник акаунта на YouTube може розміщувати власний контент, у тому числі відео та коментарі користувача. Згідно з Умовами користування «Контент» включає відео, аудіо, фірмове оформлення (включно з комерційними найменуваннями, торговельними марками, знаками обслуговування й логотипами), інтерактивні функції, програмне забезпечення, показники й інші матеріали, надані вами, YouTube чи третьою особою. Також Умовами користування встановлено, за розміщений Контент несе відповідальність особа чи організація, яка завантажила його в Сервіс та повністю зберігає за собою усі належні йому права власності на такий контент. Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Оскільки в акаунті [PERSON] на YouTube було розміщено оскаржувану інформацію, то відповідачем у справі, у зв`язку з поширенням недостовірної інформації через Інтернет-ресурс Youtube є автор оспорюваної інформації [PERSON] . Факт поширення оспорюваної інформації не спростовано відповідачем. Відповідно до ст. 201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація. Відповідно до Конституції України, життя і здоров`я людини, її честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Згідно з ч. 1, 3 ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Відповідно до ч. 5 п. 15 Постанови недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Пунктом 19 Постанови визначено, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно зі ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (надалі - Конвенція) передбачено право кожного на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Згідно з ч. 1 ст. 200 ЦК України інформацією є документовані або публічно оголошені відомості про події та явища, що мали або мають місце у суспільстві, державі та навколишньому середовищі. Відповідно до ч. 4 ст. 14 Закону України «Про інформацію» поширення інформації - це розповсюдження, обнародування, реалізація у встановленому законом порядку документованої або публічно оголошуваної інформації. Інформація може існувати, як в формі фактичних тверджень, так і в формі оціночних суджень. Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Проаналізувавши інформацію, наведену у відеозаписах, які оглянуті в судовому засіданні, а також характер використаних мовностилістичних засобів, зокрема, того, що інформація не містить в собі алегорій, сатири, гіпербол тощо, суд дійшов висновку, що вказана інформація подана саме у формі фактичних тверджень (даних) та не може кваліфікуватись як оціночні судження. Так, інформація, поширена в мережі Інтернет на Youtube каналі [PERSON] у відеозаписі за назвою « [INFO] », розміщеного за посиланням [INFO] та відеозаписі за назвою « [INFO]» за посиланням [INFO] , виражена у посиланні на конкретні факти та події. Вказане стверджується, зокрема, висновком експерта № 056/235 лінгвістичної експертизи відеоматеріалів, складеного 20 листопада 2020 року ДП «Українське бюро лінгвістичних експертиз НАН України» (т. 1 а.с. 92-143), відповідно до якого «...казнокрады как раз сидели на сцене и выступали против предпринимательства»; «мы поехали на его ..., в его компанию, это оказался бильярдный клуб, в котором они расположили это супер стереопроизводство по продаже китайских датчиков», «всё зарегистрировано на Кипре, здесь только хлам, производство и плохие условия труда. А вот всё происходит там на Кипре»; «На сцене был один предприниматель - [PERSON]... и не хозяева бизнеса, а обычные менеджеры и фунты, которых посадили на этот бизнес большие коррупционные кланы и финансируют их, и поэтому там ни одной украинской компании не было», виражені не у формі критики чи суб`єктивної оцінки дій. У ній відсутні мовно-стилістичні засоби (гіпербола, алегорія, сатира). Тому вони не є оціночними судженнями, а фактичними твердженнями, які можна перевірити на відповідність дійсності. Окрім того, вказані висловлення, містять інформацію негативного характеру про позивача, який описово представлений в зазначеному відеоматеріалі як один з осіб, що перебували на сцені під час трансляції [INFO], виражену як у формі оціночних суджень, так і у формі фактологічних тверджень. Висловлення поширені у відеоматеріалі «[INFO]», оприлюдненому в мережі Інтернет за посиланням [INFO] «...там ни о каких миллионах не идёт, там идет об инвестициях в 10 млн. на Кипре, никакого отношения это к [PERSON] не имеет, а [PERSON], да, исполнитель вот этой пирамиды под названием Аякс , которую они пытаются якобы вывести на международный рынок»; «...и не попадали в схемы - то, кстати в чём живёт [PERSON]»; «... [PERSON] зачем-то продает из Китая оборудование для завозки в Украину на другую компанию, чтобы занизить инвойс. Чтобы не платить на таможне все пошлины и все НДСы. Хорошо устроился, хорошо нарисовал схему», містять інформацію негативного характеру про позивача, яка може бути принизливою для його честі й гідності та завдавати шкоди його діловій репутації та виражена у формі фактичних тверджень. Дані вислови можна перевірити на предмет відповідності їх дійсності, а тому вони не можуть вважатись оціночними судженнями. Відповідачем не наведено доказів відповідності наведеної інформації дійсності, а тому вона є недостовірною. Вислів «...у него компания и десяти не стоит. А самое главное, что она идёт к убыткам, и это настолько очевидно» містять інформацію негативного характеру про позивача, яка може бути принизливою для його честі й гідності та завдавати шкоди його діловій репутації та виражена у формі оціночних суджень. При цьому, суд відхиляє доводи представника відповідача, що поширена інформація не стосується позивача, оскільки вона не містить конкретики щодо останнього, є викладенням власного критичного бачення відповідних подій та власних поглядів на різного роду обставини, виходячи з такого. Відповідно до п. 1 ст. 28 ЦК України фізична особа набуває прав та обов`язків і здійснює їх під своїм ім`ям. Ім`я фізичної особи, яке складається з прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить. Інформацію, яка дає змогу ідентифікувати особу, можуть містити також контекстуальні індикатори (або їх сукупність), зокрема вказівка на родинні зв`язки, місце проживання, місце роботи, посаду, належність до певного об`єднання громадян (громадської організації, політичної партії тощо), вказівка на об`єкти, які перебувають або перебували в її власності, на події, пов`язані з життям і діяльністю цієї особи, як от, перебування в збройних формуваннях, захворювання, судимість і тому подібні дані. У тому випадку, коли аналізований текстовий матеріал супроводжується зображенням (фото та відеоматеріали), можливості ідентифікації доповнюються зіставленням відповідних зображень з фотографіями в паспорті та інших документах, що ідентифікують особу. Інформація, поширена у відеоролику, має заголовок «[INFO] ». Тобто прізвище позивача фігурує у заголовку відеоролика, та як наслідок, окреслює проблему та фокусує ракурс, у якому ця проблема висвітлюється. Висловлення «... казнокрады как раз сидели на сцене и выступали против предпринимательства» вказує на позивача як на одного з осіб, що перебували на сцені під час трансляції [INFO]. У даному висловленні ім`я [PERSON] не згадується. Лексичним компонентом, який може виступати в ролі контекстуального замінника зазначеного імені, є вислів «как раз сидели на сцене». Зв`язками граматики тексту і за змістом висловлення пов`язане із заголовком « [INFO] », в якому згадується прізвище позивача. Висловлення «...аналоговые [PERSON] , [PERSON] -дурак, на самом деле наносят колоссальный ущерб, в том числе и политическим движениям, которые рассказывают о бизнесе, и в том числе движениям предпринимателей, потому что о предпринимательстве там слов нет» дає змогу ідентифікувати особу, містить контекстуальний індикатор - слово «дурак», яке автор висловлення вживає відносно [PERSON] . Зв`язками граматики тексту і за змістом дане висловлення пов`язане з двома іншими, у складі яких це слово вживається щодо позивача, а саме: (09:36) «... Ну на пятый раз я уже не выдержал, потому что полную глупость, которую он молотил, это было невозможно слушать, и я назвал «кто нанял этого дурака», (10:24) «что за дурака такого наняли». У цей момент на екрані видно зображення [PERSON] . Висловлення «мы поехали на его ..., в его компанию, это оказался бильярдный клуб, в котором они расположили это супер стереопроизводство по продаже китайских датчиков» дає змогу ідентифікувати особу позивача завдяки займеннику «его» у складі словосполучення «его компания». Висловлення є частиною ширшого сегмента, а саме: (20:55) «И вот [PERSON] или [PERSON] как раз сейчас залез на дерево и мы рассматриваем … мы поехали на его ... в его компанию, а это оказался бильярдный клуб, в котором они расположили это супер стерео-производство по продаже китайских датчиков». Цей текстовий сегмент містить важливі мовні індикатори особи, а саме, прізвище [PERSON] і особове ім`я [PERSON] , яке автор висловлення пов`язує сполучником «или» з іменем [PERSON] . У ряді інших висловлень мовець називає цю особу словесним позначенням « [PERSON] ». Заміна особового імені [PERSON] на ім`я [PERSON] є своєрідним мовним камуфляжем, зумовленим смаковими і стилістичними уявленнями автора тексту. Виходячи з об`єктивних текстових показників, немає іншої особи, крім [PERSON] , яка могла б ідентифікуватися із словесним позначенням « [PERSON] или [PERSON] » в аналізованому текстовому матеріалі. Висловлення «... всё зарегистрировано на Кипре , здесь только хлам, производство и плохие условия труда, а вот всё происходит там на Кипре» є частиною ширшого текстового сегмента, а саме: (27:04) «Ну и конечно-же все зарегистрировано на Кипре , здесь только хлам, производство и плохие условия труда, а вот все происходит там на Кипре, все волшебство, потому что все деньги на Кипре уже, инвестор вошел на Кипр , а сюда бросает деньги только для того чтобы [PERSON] , покупал Big Money, рекламировал ... ». Як видно з контексту, висловлення пов`язане зі словесним позначенням [PERSON] , що використовується у складі наведеного текстового сегмента. Зв`язками граматики тексту і за змістом дане висловлення пов`язане також із лівобічним контекстом, у якому йде мова про бізнес [PERSON]: (23:05) «... Я послушал некоторые интервью этого [PERSON], в которых он говорит следующее, что у нас юзеров, как они говорят, юзер фло ..., я переведу с их языка, это поток юзеров, которые присоединяются к пользованию их системой. ... Если [PERSON] говорит, что у нас приобрели систему 150 тысяч человек, поверим ему на слово, ... таким образом мы умножаем 150 юзеров на пять тысяч гривен и получаем 750 миллионов гривен». Зазначене дає підстави констатувати, що висловлення містить інформацію про бізнес позивача. Висловлення: «На сцене был один предприниматель - [PERSON]... и не хозяева бизнеса, а обычные менеджеры и фунты, которых посадили на этот бизнес большие коррупционные кланы и финансируют их, и поэтому там ни одной украинской компании не было» вказує на позивача як на одну з осіб, що перебували на сцені під час трансляції [INFO]. У висловленні ім`я [PERSON] не згадується. Змістовим компонентом, який виступає в ролі контекстуального індикатора зазначеного імені, є вказівка на осіб, що перебували на сцені форму [INFO], серед яких були, судячи з широкого контексту відеопублікації, і позивач, і сам відповідач. Зв`язками граматики тексту і за змістом дане висловлення пов`язане із заголовком « [INFO] », в якому згадується прізвище [PERSON] . Та обставина, що саме особистість позивача та його діяльність висвітлює відповідач підтверджується також наступним: - вказівка на позивача як на одну з осіб, що перебували на сцені під час трансляції [INFO]. - відеовставками з форуму Big Money із зображенням позивача у відеоролику під заголовком «[INFO]» (08:47-08:51, 08:58-09:04, 09:06-09:12, 09:42-10:32, 13:03-13:07). Відеовставками з форуму Big Money із зображенням позивача у відеоролику під заголовком «[INFO]» (10.39-10.53, 10.21-10.35, 10.47-10.49, 12.04, 12.12, 12.43-12.48). Візуальне зображення на екрані особи ( [PERSON] ), що перебувала на сцені під час трансляції [INFO], дає є можливість зіставити його з фотографіями в документах, що ідентифікують особу позивача, та іншими зображення позивача в мережі Інтернет. - коментаріями самого відповідача під відеороликом на власному ютюб-каналі («немного разобрали бизнесменов, которые участвовали в панельной дискуссии на форуме [INFO]»); - похвилинною розбивкою під відеороликом, із зазначенням розділів - Опис 10.31 Кто такой [PERSON] и 2 цели [PERSON] ; 17.44 Правда про каждого из [INFO]. [PERSON] и его венчурные капиталисты; 19.35 Про бизнес [PERSON]- [INFO]; - згадуванням імені та прізвища « [PERSON] » на 22.27 хвилині першого відеоролику; - вказівка на те, що так званий [PERSON] є автором бізнес-проєкту компанії «[INFO]»; - згадуванням компанії Аджакс на 20:55-21:50 хв, 21:30-21:50 хв, 21:50-23:02 хв, 26:00-26:30 хв відеоролику заголовком «[INFO] »; - зазначенням у відеоролику заголовком «[INFO] » відповідачем «специально для вас по каждому из этих людей, участников на сцене, но и в дальнейшем и про [PERSON] мы расскажем правду, потому что [INFO] рассказывает правду». Щодо порушення діями відповідача особистих немайнових прав позивача, суд зазначає таке. Відповідно до ч. 1 ст. 201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Фізична особа відповідно до ст. 270, 297 ЦК України, серед іншого, має право на повагу до гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Крім того, ст. 299 ЦК України гарантує кожній фізичній особі право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Відповідно до п. 6 Постанови позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права. Відповідно до п. 4 вказаної Постанови чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Суд вважає, що висловлювання відповідача та інформація, поширена у відео за назвою « [INFO] », розміщеного за посиланням [INFO] та « [INFO]» за посиланням [INFO] , формують негативну громадську думку про позивача, руйнують його репутацію, а тому є такими, що порушують право позивача на повагу до її честі, гідності і ділової репутації. Недостовірна інформація про позивача була поширена серед невизначеного кола осіб, оскільки вона була розміщена на Інтернет-ресурсі офіційному Youtube каналі відповідача [PERSON] (адреса запису в мережі Інтернет: [INFO]). Поширена відповідачем інформація не відповідає дійсності, не підтверджується зібраними у справі доказами, є негативною, створює негативне уявлення про [PERSON] та безпосередньо порушує його особисті немайнові права і завдає шкоди її честі, гідності та діловій репутації, що стверджується висновком експертизи. Суд відхиляє доводи представника відповідача, що позивач є підприємцем, публічною особою, у зв`язку з чим межа критики його діяльності є значно ширшою щодо пересічного громадянина, виходячи з такого. Відповідно до статті 10 Конвенції кожен має право на свободу вираження поглядів. За змістом вказаної норми свобода слова, преси, як захисника інтересів громадськості, критики представників держави, висловлення своєї думки в процесі обговорення питань, що становлять громадський інтерес, є однією з найважливіших свобод людини (постанова Верховного Суду від 25 лютого 2020 року у справі № 727/6371/17). Втрутитись у процес реалізації цієї норми національна влада може лише у випадках, передбачених частиною другою статті 10 Конвенції про захист прав людини і основних свобод. Так, згідно з ч. 2 ст.10 Конвенції здійснення цих прав не підлягає жодним обмеженням, за винятком тих, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Ця стаття не перешкоджає запровадженню законних обмежень на здійснення цих прав особами, що входять до складу збройних сил, поліції чи адміністративних органів держави. Пункт 2 статті 10 Конвенції дає можливість захищати репутацію інших осіб, тобто всіх людей, і цей захист поширюється і на політиків також, навіть коли вони не виступають як приватні особи; але в цьому разі вимоги такого захисту мають розглядатися у зв`язку з інтересами відкритого обговорення політичних питань (рішення Європейського суду з прав людини від 08 липня 1986 року в справі «Лінгенс проти Австрії»), Декларацією про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації, схвалену Комітетом Міністрів Ради Європи 12 лютого 2004 року, визначено, що плюралістична демократія та свобода політичних дебатів вимагають, щоб громадськість була поінформованою про питання суспільної важливості, що включає право ЗМІ поширювати негативну інформацію та критичні думки стосовно політичних діячів та посадових осіб, а також право громадськості отримувати їх. Держава, уряд або будь-яка інша інституція виконавчої, законодавчої чи судової гілки влади може бути об`єктом критики в ЗМІ. У зв`язку з їх владним становищем, ці інституції як такі не повинні бути захищені кримінальним законодавством проти наклепницьких або образливих висловлювань. Проте, там, де такі інституції мають подібний захист, цей захист має застосовуватись з обмеженнями, таким чином, щоб за будь-яких обставин уникати його використання в якості обмеження свободи критики. До того ж, особи, які представляють ці інституції, залишаються захищеними як приватні особи. Оскільки політичні діячі вирішили апелювати до довіри громадськості та погодились «виставити» себе на публічне політичне обговорювання, вони підлягають ретельному громадському контролю та потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у ЗМІ з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. Посадові особи повинні погодитись з тим, що вони підлягатимуть громадському контролю та критиці, особливо в ЗМІ, з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції, тієї мірою, якою це є необхідним для забезпечення прозорості та відповідального виконання їхніх обов`язків. Політичні діячі не повинні мати більшого захисту своєї репутації та інших прав порівняно з іншими особами. Тому на ЗМІ, які критикують політичних діячів, не повинні накладатися суворіші санкції відповідно до національного законодавства. Цей принцип також застосовується до посадових осіб. Відхід від цього правила є допустимими лише у випадках, коли це є украй необхідним для забезпечення можливості виконання належним чином посадовими особами своїх функцій. Згідно з правовим висновком Верховного суду у постанові від 21 березня 2019 року у справі № 368/655/17 свобода преси дає громадськості одну з найкращих можливостей дізнатися про ідеї та позиції політичних лідерів і сформувати свій погляд на них. У більш загальному плані свобода політичних дискусій лежить в самій основі концепції демократичного суспільства, якою пройнята вся Конвенція. Відповідно, межі допустимої критики є ширшими, коли вона стосується власне політика, а не приватної особи. На відміну від останньої, перший неминуче і свідомо відкривається для прискіпливого аналізу кожного свого слова і вчинку як з боку журналістів, так і громадського загалу і, як наслідок, повинен виявляти до цього більше терпимості. Оскільки політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародному рівнях, вирішили апелювати до довіри громадськості та погодилися «виставити» себе на публічне політичне обговорювання, то вони підлягають ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. При цьому зазначені діячі та особи не повинні мати більшого захисту своєї репутації та інших прав порівняно з іншими особами. У зв`язку з цим, межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного суду від 07.03.2018 року у справі № 522/14388/15 Отже, межа допустимої критики є значно ширшою лише щодо політиків та посадових осіб в питаннях, пов`язаних з тим, як вони виконують свої функції. Позивач не є політиком чи публічним діячем, який обіймає публічну посаду або здійснює публічну владу на місцевому, регіональному чи національному рівні. Доказів цього відповідачем не надано. Інформація, поширена відповідачем, не є суспільно значимою, тобто, вона не була предметом громадського інтересу на час її поширення. Відповідно до п. 24 Постанови, задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь чи ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що поширення інформації, що є предметом розгляду у цій справі, порушує особисті немайнові права позивача, тобто завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам. Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Позивач обрав спростування недостовірної інформації як один із способів захисту свого порушеного права. Згідно з п. 25 Постанови спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію. При спростуванні відомостей по радіо чи телебаченню суд може вказати органу масової інформації, щоб резолютивна частина судового рішення була зачитана диктором у тій самій передачі або циклі передач і в той самий час - не пізніше місяця з дня набрання судовим рішенням законної сили. Редагування органом масової інформації тексту судового рішення або коментар до нього не допускаються. Якщо спростування у тому ж засобі масової інформації є неможливими у зв`язку з припиненням його випуску, то така відповідь та спростування можуть бути оприлюднені в іншому засобі масової інформації за рахунок особи, яка поширила недостовірну інформацію. Вирішуючи питання про спосіб спростування інформації, яка підлягає визнанню недостовірною, суд вважає, що способом спростування поширеної відповідачем недостовірної інформації, найбільш наближеним (адекватним) до способу поширення, та який би сприяв найбільш повному відновленню порушеного немайнового права позивача, є: - зобов`язання [PERSON] не пізніше місяця з дня набрання законної сили судовим рішенням спростувати інформацію поширену в мережі Інтернет через Інтернет-ресурс Youtube у відеозапису під назвою « [INFO] » за посиланням [INFO] , шляхом зачитування під відеозапис у власному акаунті (ютюб-каналі) через Інтернет-ресурс Youtube за адресою у мережі Інтернет: [INFO] під заголовком: «Спростування», тексту спростування наступного змісту: «Спростування. Я, [PERSON] , повідомляю, що інформація повідомлена мною через Інтернет-ресурс Youtube у відеоролику під назвою « [INFO] » є недостовірною та такою, що підлягає спростуванню в частині тверджень про те, що «...казнокрады как раз сидели на сцене и выступали против предпринимательства»;«мы поехали на его- в его компанию, это оказался бильярдный клуб, в котором они расположили это супер стереопроизводство по продаже китайских датчиков»;«На сцене был один предприниматель - [PERSON]... и не хозяева бизнеса, а обычные менеджеры и фунты, которых посадили на этот бизнес большие коррупционные кланы и финансируют их, и поэтому там ни одной украинский компании не было» - зобов`язання відповідача не пізніше місяця з дня набрання законної сили судовим рішенням спростувати інформацію поширену в мережі Інтернет через Інтернет-ресурс Youtube у відеозапису під назвою « [INFO]» за посиланням [INFO] , шляхом зачитування під відеозапис у власному акаунті (сторінці) через Інтернет-ресурс Youtube за адресою у мережі Інтернет: [INFO] під заголовком: «Спростування», тексту спростування наступного змісту: «Спростування. Я, [PERSON] , повідомляю, що інформація повідомлена мною через Інтернет-ресурс Youtube у відеоролику під назвою « [INFO]» є недостовірною та такою, що підлягає спростуванню в частині тверджень про те, що «...там ни о каких миллионах не идёт, там идет об инвестициях в 10 млн. на Кипре, никакого отношения это к [PERSON] не имеет, а [PERSON], да, исполнитель вот этой пирамиды под названием Аякс , которую они пытаются якобы вывести на международный рынок.» «...и не попадали в схемы - то, кстати в чём живёт [PERSON]» «... [PERSON] зачем-то продает из Китая оборудование для завозки в Украину на другую компанию, чтобы занизить инвойс. Чтобы не платить на таможне все пошлины и все НДСы. Хорошо устроился, хорошо нарисовал схему». Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позову, то з урахуванням положень ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 3 363 грн. 20 коп.

Outcome: approved