Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-18 00:00:00

У вересні 2019 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Ізмаїльський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області про оспорювання батьківства особою, яка записана батьком дитини. Свої вимоги мотивує тим, що в 26.12.2005 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб. Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 12.12.2012 року між було розірвано. У шлюбі народилися діти: син [PERSON] , [INFO] та донька [PERSON] , [INFO] . Виконавчим комітетом Каланчацької сільської ради Ізмаїльського району Одеської області було складено відповідний актовий запис №10 від 20.09.2007 року про народження [PERSON] , [INFO] , в графі батько вказано [PERSON] та в графі мати [PERSON] , та актовий запис №07 від 09.06.2011 року про народження [PERSON] , [INFO] , в графі батько вказано [PERSON] та в графі мати [PERSON] . Однак в стосунках з відповідачем їм було виявлено, що він не являється батьком дітей, діти зовсім не мають нічого спільного з ним, відповідач постійно стверджує, що він не являється батьком дітей, а відтак між ним та дітьми немає кровного споріднення. Для підтвердження ймовірного батьківства позивач вирішив застосувати судово-генетичну експертизу, клопотання про проведення якої він додав до позову. Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11.09.2019 року провадження по справі було відкрито та призначено підготовче засідання. (а.с.12) Ухвалою від 13.11.2019 було призначено судово-генетичну експертизу за клопотанням позивача, провадження у справі було зупинене.(а.с.19) 19.03.2020 року, після проведення судово-генетичної експертизи, ухвалою суду було поновлено провадження по справі та призначено розгляд. Позивач в підготовчому судовому засіданні просив виключити відомостей про нього як батька з актового запису про народження так як він таким не являється в останнє у судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд справи у його відсутності, на позовних вимогах наполягає. Відповідач у попередньому судовому засіданні позов визнала повністю, пояснила, що позивач не являється батьком її доньки, але так як вони перебували в шлюбі його записали батьком, відносно сина вона мала сумніви, проведена експертиза підтвердила, що позивач не є батьком дітей, не заперечує щоб суд виніс рішення про виключення позивача з актового запису дітей, як батька. В останнє судове засідання не з`явилася, до суду надала заяву про розгляд справи у її відсутності, в зв`язку з карантином. Третя особа - Ізмаїльський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській областіу судове засідання не з`явилася про час слухання справи сповіщалися належним чином, 13.11.2019 року до суду надали заяву про розгляд справи у їх відсутності. Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч. 3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що є усі законні підстави ухвалити рішення про задоволення позову. Враховуючи заяви сторін, згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксація судового процесу технічними засобами не проводилася. Дослідивши та оцінивши зібрані по справі докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом Згідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Так, засади шлюбу, особисті немайнові та майнові права і обов`язки подружжя, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначає Сімейний кодекс України. Порядок визначення походження дитини регулює глава 12 Сімейного кодексу України. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї (частина восьма ст. 7 Сімейного кодексу України). У судовому засіданні встановлено, що 26.12.2005 року було зареєстровано шлюб Каланчацькою сільською радою Ізмаїльського району Одеської області, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим 26.12.2005 року Каланчацькою сільською радою Ізмаїльського району Одеської області. (а.с.10) Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 12.12.2012 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, рішення набрало чинності 25.12.2012 року.(а.с.9) Згідно свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] , виданого 20.09.2007 р. виконавчим комітетом Каланчацької сільської ради Ізмаїльськог району Одеської області, актовий запис №10, де зазначено батьком дитини - [PERSON] , а матір`ю дитини - [PERSON] . (а.с. 7) Згідно свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] , виданого 09.06.2011 р. виконавчим комітетом Каланчацької сільської ради Ізмаїльськог району Одеської області, актовий запис №07, де зазначено батьком дитини - [PERSON] , а матір`ю дитини - [PERSON] . (а.с. 8) Згідно висновку експерта №13 від 05.03.2020 року молекулярно-генетичної експертизи по встановленню батьківства громадянина [PERSON] , встановлено, що громадянин [PERSON] , [INFO] , не може бути біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , народженої громадянкою [PERSON] , [INFO] . Біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] , виключається Як вбачається з позовної заяви, на момент реєстрації народження дітей - [PERSON] , позивач достовірно не міг знати про відсутність кровного споріднення між ним та дитиною та не виключав факт його батьківства відносно дитини. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) Враховуючи викладене, суд не виключає можливості оспорювання ним батьківства відповідно до вимог ст.136 СК України. Відповідно до положень ст.121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому ст.ст.122, 125 СК України. На підставі ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Пунктами 2.13, 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Як роз`яснено у пунктах 11, 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (стаття 136 СК України), шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (стаття 138 СК України), звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування у справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Оскільки в судовому засіданні було встановлено відсутність кровного споріднення між [PERSON] та дитиною [PERSON] , зокрема, висновком експерта №13 від 05.03.2020 року молекулярно-генетичної експертизи по встановленню батьківства, а відносно доньки [PERSON] сторони, не оспорюють той факт що, вона не є рідною донькою позивача, а також визнання відповідачем позову у повному обсязі не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: approved