Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-11 00:00:00

У грудні 2020 року позивач звернувся до Обухівського районного суду Київської області з позовом про стягнення вартості електричної енергії в розмірі 20303 грн. 58 коп., не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, мотивуючи свої вимоги з урахуванням їх збільшення наступним. 25.10.2019 року представниками товариства виявлено порушення споживачем ПРРЕЕ, за адресою [ADDRESS] , а саме п.5.5.5 самовільне підключення до електричної мережі Товариства поза розрахунковою точкою обліку.. Самовільне підключення виконано дротом з метою без облікового споживання електроенергії. Самовільне підключення виконано відкрито. В присутності [PERSON] продемонстровано порушення. Про що, 25.10.2019 року в присутності відповідача складено акт про порушення № К041197 та повідомлено про проведення засідання комісії з даного приводу. В подальшому 25.10.2019 року відбулось засідання комісії, що засвідчено протоколом № 0260 по розгляду акту про порушення, у присутності споживача, однак після проголошення рішення комісії та отримання протоколу разом з розрахунком величини вартості та розрахункових документів для оплати нарахованої електроенергії від підпису відмовилася. Змін до договору споживач не вносив, про зміну адреси позивача не повідомляв. Відповідно до рішення комісії сума збитків нарахована відповідачу становить 20303 грн. 58 коп., яка станом на день подання позову не відшкодована. Ухвалою судді від 01.12.2020 року позовну заяву приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні мережі» до [PERSON] про стягнення коштів, залишено без руху, надавши позивачеві десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вказаних недоліків. Ухвалою судді від 04.02.2021 року у справі відкрито провадження для розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. \~Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала в повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві та заяві про збільшення позовних вимог. Відповідач в судовому засіданні проти задоволення заявлених вимог заперечила, крім того повідомила, що квартира розташована за адресою [ADDRESS] належить їй на праві власності, в вказаній квартирі ніхто не проживає, однак вона виявила що облік спожитої електроенергії не здійснювався, відтак була змушена звернутись з заявою до позивача. 25.10.2019 року прийшовши додому помітила як представники позивача перебували біля відкритого лічильника, та повідомили її про неправильне його підключення до електромережі, в результаті чого склали акт. На засіданні комісії відповідачка повідомляла, про те що не розуміється в правильності підключення електропостачання, не знала що є порушення, зроблений працівниками позивача розрахунок заборгованості не відповідає дійсності та є безпідставним та не обґрунтованим. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] зазначив, що того дня 25.10.2019 року за адресою [ADDRESS] було виявлено самовільне підключення до електричної мережі поза розрахунковою точкою обліку в РЩ 0,4 кв на сходовій клітині від ввідного автоматичного вмикача кабелем 3х4 мм2 ПВ (мідь), про що ним було складено акт про порушення. На засіданні комісії було розглянуто акт про порушення, взято до уваги фото та відео докази. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~Судом встановлено, що 15.03.2019 року відповідач [PERSON] підписала заяву-приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії та додатки до нього. 25.10.2019 року під час проведення перевірки представниками позивача, виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме п.5.5.5 самовільне підключення до електричної мережі товариства поза розрахунковою точкою обліку. Пунктом 8.2.5. ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів без облікованого споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила працівників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний користуватись електричною енергією виключно на підставі договору. 25.10.2019 року в присутності відповідач [PERSON] складено акт про порушення №К041497, що підтверджується підписом останнього в такому акті. \~Також під час складання акту про порушення, [PERSON] повідомлено про дату, час і місце засідання комісії щодо розгляду такого протоколу. 25.10.2019 року проведено засідання комісії щодо розгляду акту про порушення, що підтверджується копією протоколу №0260. Як вбачається з вищезазначеного протоколу, [PERSON] була присутня під час засідання. \~Згідно п. 8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. \~Відповідно до рішення комісії сума збитків, нарахована відповідачу, становить 20303 грн. 58 коп. \~Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. У разі причетності споживача до порушення Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. Згідно з п. 8.2.7. ПРРЕЕ, кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділені упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача, рахунок вважається отриманим споживачем на 5-ий робочий день). В судовому засідання встановлено, що споживач змін до договору не вносив, про зміну адреси позивача не повідомляв. Згідно п. 5 ч. 2\~ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Відповідно до ч. 1\~ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Згідно до п. 2 ч. 1\~ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», До житлово-комунальних послуг належать послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Відповідно до п. 3 ч. 3\~ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно ч. 1\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Відповідно до п. 4 ч. 1\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Акт про порушення К041197 містить інформацію щодо осіб присутніх під час виявлення порушення ПРРЕЕ, інформацію щодо приладу електричної енергії, пломби і індикатори, тощо, крім того акт містить схему електроживлення споживача на якій відображено всю схему електроживлення та межі балансової належності (відповідальності) та безпосередньо місце самовільного підключення. Згідно акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін наявних в матеріалах справи, та схеми електроживлення споживача, зазначеної в Акті, межу балансової відповідальності споживача визначено на відхідних клемах вузла вимірювання (приладу обліку). Відповідно до п. 2.2.5 ПРРЕЕ за стан внутрішньобудинкових електричних мереж багатоквартирного будинку (від вводу в будинок до відхідних клем вузла вимірювання побутового споживача) відповідає власник (балансоутримувач) цих мереж. Межа балансової належності та експлуатаційної відповідальності у багатоквартирному будинку встановлюється: 1) між власником (балансоутримувачем) внутрішньобудинкових електричних мереж багатоквартирного будинку та оператором системи - відповідно до пункту 2.2.2 або пункту 2.2.3 цієї глави; 2) між власником (балансоутримувачем) мереж багатоквартирного будинку та власником вузла обліку побутового споживача, розміщеного у квартирі, - на вхідних клемах вузла вимірювання; 3) між власником (балансоутримувачем) мереж багатоквартирного будинку та власником вузла обліку побутового споживача, розміщеного на сходовій клітці, - на вхідних клемах комутаційного апарата, встановленого до вузла вимірювання; 4) між власником вузла обліку та споживачем - на відхідних клемах вузла вимірювання. Тобто, чинним законодавством чітко визначено межі відповідальності сторін і в даному випадку, межа відповідача відповідальності, як споживача, встановлена від відхідних клемах приладу обліку в сторону квартири. Вся ділянка електропостачання, що знаходиться до відхідних клем приладу обліку, - поза межами будь-якої відповідальності споживача. Відповідно до даними Акту, складеного трьома працівниками позивача, порушення (самовільне підключення до мережі Позивача) сталося на автоматичному вимикачу, який знаходиться в доступному для інших осіб, та й в межах експлуатаційної відповідальності та балансової належності самого позивача. Крім того, про наявність несправності електролічильника повідомила позивача сама відповідачка одразу після виявлення неробочого стану лічильника, що вказує на відсутність умислу на намірів вчиняти правопорушення у сфері електроенергетики. Час і обставини виходу із ладу лічильника електроенергії під час судового розгляду не встановлено, що вказує на недоведеність винуватості саме відповідачки у заподіянні збитків (шкоди). Позивачем не спростовані відомості про те, що фактично відповідачка у квартирі тривалий час не проживала і через ремонт у квартирі в робочому стані перебувала лише одна лампа, що ставить під обґрунтований сумнів об`єктивність розрахунку спожитої без обліку електроенергії. Сукупність встановлених судом обставин дає достатні підстави вважати твердження позову недоведеними. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~16\~ЦК\~України кожна\~особа має\~право звернутися\~до суду\~за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання\~має виконуватися\~належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Приймаючи до уваги доводи сукупність описаних вище обставин вказує на необґрунтованість поданого позивачем позову, оскільки вимоги позову не узгоджуються із поданими позивачем доказами, а суд не може вийти за межі заявлених вимог в силу диспозитивності цивільного судочинства. Таким чином, обставини, що покладені в основу позову не знайшли підтвердження під час судового розгляду.\~\~ Статтею 11 ЦК України передбачені підстави виникнення цивільних прав та обов`язків. Згідно ч.1 ст.12 ЦК України особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд. Згідно ч.2 ст.14 ЦК України особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Суд вважає, що позивачем не доведено обставин, які б породжували правові наслідки у виді виникнення зобов`язання сплатити визначені позовом кошти, тому достатніх підстав для задоволення позову суд не вбачає. Згідно ч.1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Згідно ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Вирішуючи спір на засадах змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, на підставі поданих сторонами доказів, суд вважає, що позовні вимоги не ґрунтуються на зібраних по справі і досліджених судом письмових доказах, не узгоджуються із чинним законодавством України, позивач всупереч вимогам ст.ст.12,13,81 ЦПК України не довів позовні вимоги належними і допустимими доказами, тому достатніх правових і фактичних підстав для задоволення позову суд не вбачає, а відтак позов не підлягає задоволенню в повному обсязі з підстав недоведеності.

Outcome: dismissed