Jurisdiction: civil
Date: 2014-08-14 00:00:00

У грудні 2012 року [PERSON], [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. На обґрунтування своїх вимог з урахуванням зроблених у судовому засіданні уточнень позивачі зазначили, що вони є власниками квартири [ADDRESS]. 07.11.2012 з вини відповідача було здійснено залиття вищевказаної квартири гарячою водою, про що свідчить акт комісії від 07.11.2012, затверджений начальником Красилівської ЖЕК. Внаслідок залиття в квартирі замокли стелі, стіни та підлога в усіх приміщеннях. У коридорі замокли всі речі на антресолях, взуття та одежа у вбудованій шафі, килим на підлозі. У дитячій кімнаті замокли ліжко, ковдра, подушка, постіль, системний блок комп'ютера, стіл з зошитами та підручниками, речі в шафі, м'які іграшки на книжковій шафі, світильник, килим на підлозі. У спальній кімнаті замок килим на підлозі, тумбочка та телевізор, що знаходився на ній, два килими, що знаходилися на шафі, штори, а також одяг у шафі. У вітальній кімнаті замокли килими на підлозі та на стіні, диван, полки з книгами, картина на стіні, світильник. У кухні замокли килим на підлозі, лінолеум та утеплювач під ним, шафа з посудом, м'який куточок, а також крупи та макарони, що в ньому зберігалися. Таким чином, внаслідок затоплення квартири на переважній поверхні стін та стелі всіх приміщень квартири, а також на підлозі у дитячій кімнаті, спальній кімнаті та кухні є наявні сліди протікання, здуття та відставання шпалер від основи, сильне зволоження штукатурки стін, плит перекриття та шпаклівки стелі, відшарування шпаклівки від основи, іржаві плями на стелі, зволоження та деформація плит ДВП та лінолеуму. Квартира знаходиться в незадовільному та непридатному для подальшого використання технічному стані. Причиною залиття є те, що в квартирі відповідача лопла різьба на згоні до фільтра до лічильника гарячого водопостачання. Згідно висновку експертного дослідження будівельно-технічної експертизи загальна кошторисна вартість відновлювального ремонту їхньої квартири внаслідок залиття її гарячою водою становить 15671 грн. Вартість послуг судового експерта складає 800 грн., поїздки (вартість квитків) у м.Хмельницький для замовлення експертизи та отримання її висновків складає 53,60 грн. У день проведення експертизи 16.11.2012 [PERSON] дуже рознервувалася, розхвилювалася через присутність чужих людей в її квартирі і тому після закінчення експертного дослідження через поганий стан здоров'я змушена була звернутися в поліклініку Красилівської ЦРЛ по допомогу до дільничного лікаря [PERSON] Вона встановила їй діагноз - гіпертонічний криз та призначила лікування. В той самий день вона придбала виписані ліки на суму 88,21 грн. Таким чином, загальна вартість майнової шкоди, завданої залиттям квартири 07.11.2012 складає 16612 грн. 81 коп. Відповідач не бажає відшкодувати завдану їм шкоду. Окрім того, їм завдана значна моральна шкода. Їхня сім'я складається із двох осіб: [PERSON] та [PERSON] [PERSON] має статус одинокої матері. Їй дуже важко самотужки вирішувати питання по здійсненню ліквідації наслідків затоплення квартири: робити ремонт, займатися справами по суду. Крім того, маючи на утриманні неповнолітню дочку, їй доводиться переносити фінансові труднощі в зв'язку з необхідністю проводити ремонт у квартирі. Тим більше, що ця прикра подія сталася напередодні Нового року, коли всі люди намагаються навести лад у своїх оселях. Через сильне намокання стін у дитячій кімнаті, спальні та вітальні електропроводка при доторканні до стін пробивала електрострумом. З метою запобігання замкненню електропроводки вона змушена була відключити квартиру від електропостачання на три доби. Після часткового висихання стін електропостачання квартири було відновлено. Але три доби в квартирі не працювали електричні побутові прилади, вони не користувалися інтернетом, а деякі продукти з холодильника зіпсувалися. Частину продуктів з морозильної камери вона змушена була 07.11.2012 відвезти до своєї сестри [PERSON] на тимчасове зберігання в холодильник. Килими, що намокли, вона не мала можливості просушити в квартирі, тому 07.11.2012 також перевезла до своєї сестри для просушування так, як її сестра [PERSON] проживає в приватному будинку, тому є можливість просушувати речі на дворі та на горищі. Через дуже велику вологість у квартирі, сирість після затоплення, мокрі ліжко та диван вони з дочкою не могли три ночі ночувати вдома, а ночували в її сестри [PERSON] Внаслідок залиття квартири гарячою водою порушено нормальний ритм їхнього життя та значно погіршено житлові умови. Процес висихання приміщень та речей ускладнює те, що залиття сталося в холодну пору року. Через низьку температуру повітря на вулиці вони не могли тримати відкритими вікна для просушування. В квартирі постійна сирість, місцями з'явилася пліснява на стінах та на стінках шафи, що створює специфічний неприємний запах. Дуже багато замокло речей з одягу (хутряні шапки, шкіряні рукавиці, вовняні шарфи), взуття (шість пар чобіт, десять пар туфель та інш.). Багато часу вони витратили на вимочування води з підлоги в день затоплення, на прибирання в квартирі, на просушування замоклих речей, частина з яких вже непридатні для подальшого використання через деформацію, зміну кольору. Для ліквідації наслідків залиття квартири вона змушена була 07.11.2012 брати відгул на роботі після 12 год. на 4 години, а також 08.11.2012 на цілий день. Також змушена була брати відгули на роботі на 4 години 14.11.2012 для подачі заяви на проведення експертизи, на цілий робочий день 16.11.2012 для проведення експертизи, на цілий робочий день 22.11.2012 для отримання висновків експертизи. Ці відгули вона могла використати для себе і сім'ї на більш приємні речі. А 14.11.2012 вона подала керівнику підприємства, де працює, заяву про надання їй чергової відпустки з 03.12.2012 для вирішення питань по суду та проведення відновлювального ремонту в квартирі. Цю відпустку вона мала би використати влітку на оздоровчий відпочинок разом з донькою під час шкільних канікул. Її донька [PERSON] разом з нею змушена була не ночувати три ночі вдома. Вона сушила замоклі підручники зі шкільної бібліотеки, а також переписувала замоклі зошити, які під час залиття знаходилися в неї на столі. Через погані побутові умови проживання, що склалися внаслідок залиття квартири, в неї порушився нормальний учбовий процес та на протязі листопада-грудня 2012 року погіршилась успішність навчання в школі. Внаслідок перебування в сирості, через протяги в них погіршився стан здоров'я: постійний нежить та кашель. А через перенесений нервовий стрес в неї загострилась гіпертонічна хвороба. Починаючи з 07.11.2012, в неї постійно підвищений артеріальний тиск так, як збільшилося нервово-психологічне навантаження на її організм. Розмір моральної шкоди, завданої [PERSON] становить 6000 грн., [PERSON] - 3000 грн. Просять стягнути з відповідача [PERSON] на їх користь 11983 грн. майнової шкоди, на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 6 000 грн., на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 3 000 грн., майнову шкоду на відшкодування витрат на оплату послуг експерта [PERSON] в сумі 800 грн., оскільки матеріали експертного дослідження № 59ед/012 було використано експертами при проведенні повторної судової експертизи, вартість ліків, виписаних [PERSON] в день проведення експертного дослідження 16.11.2012 в розмірі 88 грн. 21 коп., вартість квитків до м.Хмельницького та в зворотньому напрямку, придбаних [PERSON] для подачі заяви та отримання результатів експертного дослідження, в розмірі 53 грн. 60 коп., вартість послуг за проведення експертиз у розмірі 3498 грн., суму оплачених нею послуг банку при оплаті судових експертиз в розмірі 34 грн. 98 коп., витрати за витребування доказів у розмірі 107 грн. 30 коп., сплачений судовий збір у розмірі 256 грн. 13 коп. та послуги банку 3 грн. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги, уточнивши, підтримала. Відповідач та її представник позов визнали частково у розмірі 3000 грн. матеріальної шкоди та 500 грн. моральної шкоди, просять при стягненні шкоди врахувати те, що [PERSON] є пенсіонеркою, одержує невелику, в розмірі 1000 грн. пенсію, інших доходів не має, має хронічні хвороби, на лікування яких також необхідні кошти. Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом достовірно встановлено, що 07 листопада 2012 року в [ADDRESS], яка належить позивачам на підставі договору купівлі-продажу, внаслідок неналежного відношення відповідачки до монтажу та утримання сантехнічних приладів у її квартирі, яка розташована поверхом вище, а саме, як зазначено в акті науково-технічної експертизи від 30.09.2013, проведеної експертами науково-випробувального центру Хмельницького національного університету, внаслідок перевершення моменту закрутки ніпелю в корпус фільтру для механічної очистки гарячої води, яке в поєднанні з низькою якістю матеріалу спричинило руйнування різьбового з'єднання. В результаті залиття квартири замокли стелі, стіни та підлога в усіх приміщеннях. Згідно висновку комісійної будівельно-технічної експертизи № 174/13-26 від 06.02.2013 та висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 302/303/14-26 від 28.07.2014, проведених експертами Хмельницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та судовим експертом [PERSON], загальна вартість відновлювальних робіт, які необхідно виконати в приміщеннях квартири [ADDRESS] по відновленню опоряджувальних покриттів та конструктивних елементів, що пошкоджені внаслідок залиття, становить 11983 гривні. Ці обставини підтверджуються дослідженими доказами: актом комісії ЖЕК від 07.11.2012 про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого, (холодного) водопостачання; договором купівлі-продажу від 28.11.2001; технічним паспортом на квартиру позивачів; наказом № 105 від 14.11.2012 Красилівського підприємства водопровідно-каналізаційного господарства; розрахунковими чеками, наданими [PERSON]; фотокартками ушкоджень приміщень квартири позивачів, довідками № 336 від 26.02.2013, № 1 від 24.01.2013, № 8 від 04.07.2013 Красилівської центральної районної лікарні, довідкою № 55 від 30.11.2012, виданою Красилівською ЗОШ І-ІІІ ступенів № 1; випискою з амбулаторної медичної картки [PERSON], актом науково-технічної експертизи від 30.09.2013, проведеної експертами науково-випробувального центру Хмельницького національного університету, висновком комісійної будівельно-технічної експертизи № 174/13-26 від 06.02.2013 та висновком додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 302/303/14-26 від 28.07.2014, проведених експертами Хмельницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та судовим експертом [PERSON], квитанцією № 1429.291.1 від 12.05.2014, товарним чеком від 06.08.2014, показаннями свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування; збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Статтями 1166, 1192 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі; розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки; при появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Статтею 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав; моральна шкода полягає в душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб; розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення; при визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості; моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини. Згідно ст. 1193 ЦК України суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища та ступення її вини, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину. Враховуючи викладене, те, що залиття квартири № 57, яка належить позивачам на підставі договору купівлі-продажу, сталося з вини відповідачки внаслідок її неналежного відношення до монтажу та утримання сантехнічних приладів у її квартирі, в якої, однак, не було мети умисно спричинити шкоду позивачу, беручи до уваги матеріальне становище відповідача, те, що вона є пенсіонеркою та одержує невелику пенсію, не має інших доходів, стан її здоров'я, суд приходить до висновку, що з [PERSON] підлягає стягненню шкода, спричинена внаслідок залиття квартири позивачів, витрати, які позивачі мусять зробити для відновлення своєї квартири в розмірі 8000 грн. З урахуванням вимог позивачів у частині стягнення на їх користь моральної шкоди, яка завдана їм внаслідок залиття їхньої квартири та пов'язана з порушенням нормального ритму їхнього життя, нервової напруги та переживань з приводу погіршення житлових умов, неможливістю у певний період часу проживання позивачів у квартирі після її залиття, виявленого перевищення допустимого рівня забруднення в квартирі, необхідності вчиняти дії у свій вільний час для проведення відновлювального ремонту квартири, обстеження квартири для визначення розміру матеріального збитку, звернення до суду за захистом їх порушених прав, неможливості врегулювання питання мирним шляхом, з урахуванням особи відповідачки, яка є пенсіонером і потребує лікування від захворювань, ступеня її вини, характеру та обсягу страждань, яких зазнали позивачі, вимог розумності та справедливості, слід стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 2000 грн., [PERSON] - 1000 грн. Відповідно до стст. 79, 88 ЦПК України до судових витрат відносяться судовий збір; витрати на правову допомогу; витрати сторін та їхніх представників, що пов'язані із прибуттям до суду; витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз; витрати, пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи; стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати; якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Оскільки врахуванню при вирішенні справи підлягають витрати, пов'язані з проведенням судових експертиз, суд вважає, що в задоволенні позовних вимог в частині відшкодування витрат на проведення експертного дослідження, виконаного експертом [PERSON] за заявою [PERSON] у розмірі 800 грн., вартості квитків на поїздки позивача для проведення та оплати цього дослідження в розмірі 34 грн. 98 коп. слід відмовити тому, що виконане за заявою [PERSON] експертне дослідження не є призначеною судом судовою експертизою. Також необхідно відмовити позивачам й у стягненні вартості ліків, які приймала позивач [PERSON], у розмірі 88 грн. 21 коп., банківських послуг при оплаті судових експертиз та судового збору, в розмірі 34 грн. 98 коп. та 3 грн., оскільки ці витрати не відносяться до судових витрат. Враховуючи, що до задоволення підлягає 42,60 % вимог позивачів, з відповідача на користь позивача [PERSON] слід стягнути 109 грн. 11 коп. судового збору, 45 грн. 71 коп. сплачених витрат на витребування судом доказів та 1490 грн. 15 коп. витрат, пов'язаних з проведенням судової будівельно-технічної експертизи; з позивача [PERSON] на користь відповідача [PERSON] слід стягнути 918 грн. 40 коп. витрат, пов'язаних з проведенням експертизи. На підставі викладеного,

Outcome: partial