Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-07 00:00:00

У вересні 2019 року [PERSON] , що діє в інтересах неповнолітньої [PERSON] звернулась з позовом до [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Печерської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення батьківства та стягнення аліментів. На обґрунтування позову вказала, що з [PERSON] перебувала у близьких стосунках в період з 29.07.2011 по 17.02.2016 не перебуваючи у шлюбі. [INFO] позивач народила доньку [PERSON] , батьком якої є відповідач. Однак відповідач відмовився добровільно подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про реєстрацію батьківства, мотивуючи це тим, що він і так вважає її рідною дитиною та в подальшому буде піклуватися про неї та допомагати матеріально ростити доньку. З лютого 2018 року відповідач припинив надавати матеріальну допомогу на утримання доньки, а з липня 2018 року перестав спілкуватися з дитиною. Позивач є матір`ю-одиначкою, яка отримує офіційну заробітну плату у розмірі 8500 грн. та не має жодного виду інших доходів, що не дозволяє самостійно забезпечити гідне існування доньки, реалізувати її потреби в розвитку та лікуванні. Крім того, вимушена матеріально підтримувати хвору матір 77 років, яка мешкає з позивачем та онукою та отримує пенсію приблизно 1500 грн. На підставі викладеного, позивач просить суд встановити, що [PERSON] , [INFO] є батьком дитини [PERSON] , [INFO] , стягнути з відповідача на свою користь аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/4 частин всіх видів заробітку. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 24.09.2019 по вказаній справі відкрито провадження та постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження (а.с. 40). Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 31.10.2019 призначено у справі судово-медичну (генетичну) експертизу на вирішення якої поставлено питання чи є відповідач біологічним батьком дитини, проведення якої доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. При постановленні ухвали, відповідачу було роз`яснено, що що відповідно до положень ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. (а.с. 49). В подальшому, до суду надійшов лист завідувача відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи О.В. Юрченка, згідно з яким, повідомлено про неможливість проведення експертизи, оскільки, незважаючи на неодноразові призначення дати відбору, [PERSON] на відбір зразків крові не з`явився. Ухвалу суду повернуто без виконання (а.с.53). Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 25.03.2020 провадження по справі поновлено(а.с. 55). В судовому засіданні 02.07.2020 за участі позивача та відповідача, порядку підготовчого провадження судом вивчено матеріали справи, розглянуто подані клопотання, визначені всі фактичні обставини справи, які підлягають з`ясуванню під час судового розгляду згідно зі ст. 197 ЦПК України. Учасники не заперечували проти закінчення підготовчого засіданні та призначення справи до розгляду в той же день у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі. На підставі чого, судом було прийнято протокольну ухвалу. Під час судового розгляду, сторонни заявили клопотання про відкладення судового розгляду, оскільки виникла необхідність зясування обставин щодо можливого укладення мирової угоди. В наступному судовому засіданні, позивач повідомила про недосягнення згоди між сторонами щодо укладення мирової угоди, позов підтримала та просила його задовольнити, з підстав, що викладені в його мотивувальній частині. Позивач пояснила, що утримує дитину самостійно, відповідач донькою не цікавиться, матеріальну допомогу не надає. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи судом повідомлявся належним чином (а.с. 42, 67). Третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Печерської районної в м. Києві державної адміністрації у судове засідання свого представника не направила, про розгляд справи повідомлялась належним чином, надала заяву, де просить розглянути справу за відсутності представника (а.с. 45). Суд, заслухавши позивача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного. За вимогами ст.ст.12 та 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до довідки Київської клінічної лікарні на залізничному транспорті №2 Філії «Центр охорони здоров`я» ПАТ Укрзалізниця» [PERSON] знаходилась в пологовому відділені в зв`язку з проведенням партнерських пологів [INFO], перебувала в стаціонарі з 13.01.105 по 20.01.2015 (а.с. 13). Згідно з історією пологів №44 [PERSON] [INFO] народила дитину жіночої статі (а.с. 14-15). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12.02.2015 року, [INFO] народилася [PERSON] , матір`ю якої є [PERSON] , відомості про батька внесено на підставі ч.1 ст. 135 СК України та вказано батьком [PERSON] та (а.с. 11,12). Чинне законодавства, зокрема, ст. 125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду. Згідно ст. 128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено ст. 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до ч. 1 ст. 135 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України, при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК України приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері (ч. 1 ст. 135 СК України). Законодавством визначено перелік осіб, які вправі звернутися з позовом про визнання батьківства. Зокрема, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю дитини. Щодо предмету доказування у даній категорії справі, то СК України будь-яких особливостей не визначає. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved