Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-18 00:00:00

У грудні 2019 року [PERSON] звернувся з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельний союз Гарантбуд» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. В обґрунтування позову зазначено, що він перебував у трудових відносинах з відповідачем, 15.10.2019 його було звільнено із займаної посади за згодою сторін, на підставі п. 1 ст. 36 КЗпП України, відповідно до наказу № 160-К. На момент звільнення відповідач не здійснив розрахунку із заробітної плати, станом на момент звільнення розмір заборгованості склав 12\~935 грн. 77 коп. Оскільки відповідач в повному обсязі добровільно заборгованість не виплачує, тому позивач змушений звернутися до суду. Посилаючись на ст.ст. 117 КЗпП України просив стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні, який станом на 22.11.2019 року становить 15\~954 грн. 40 коп. Ухвалою судді від 23.12.2019 позовну заяву [PERSON] прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено провести в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) учасників справи, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті (відзиву, відповіді на відзив, заперечення на відповідь). 19.02.2020 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач не наводячи обґрунтування проти позову, зазначив про те, що у провадженні суду вже перебуває аналогічна цивільна справа. 19.02.2020 до суду надійшла позовна заява [PERSON] про збільшення позовних вимог, відповідно до якої позивач просить стягнути середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, який розраховано станом на 21.02.2020 та становить 34\~927 грн. 20 коп. Ухвалою суду від 21.02.2020, призначено розгляд цивільної справи за позовом у відкритому судовому засіданні на 19 березня 2020 року із повідомленням учасників справи; заяву [PERSON] про збільшення позовних вимог залишено без розгляду; витребувано у ТОВ «Будівельний союз Гарантбуд» довідку про розмір середньоденної заробітної плати [PERSON] та довідку про заборгованість ТОВ «Будівельний союз Гарантбуд» по виплаті заробітної плати [PERSON] на дату звільнення. 10.03.2020\~через канцелярію\~суду ТОВ «Будівельний союз Гарантбуд» подано довідку про розмір середньоденної заробітної плати [PERSON] та довідку про заборгованість ТОВ «Будівельний союз Гарантбуд» по виплаті заробітної плати [PERSON] на дату звільнення. У судове засідання позивач та представник відповідача, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, не з`явились, заяв про відкладення розгляду справи суду не подано, а тому суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності позивача та представника відповідача на підставі наявних доказів, що містяться в матеріалах справи. За відсутності учасників процесу розгляд цивільної справи здійснено в порядку ч. 2 ст.247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в них докази у сукупності, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав. Судом встановлено, що [PERSON] з 01.06.2019 перебував у трудових відносинах з ТОВ «Будівельний Союз «Гарантбуд» (наказ №91-К від 30.05.2019), у якому працював на посаді монтажника технологічного устаткування та пов`язаних з ним конструкцій. 15.10.2019 року [PERSON] був звільнений з ТОВ «Будівельний Союз «Гарантбуд» за згодою сторін, на підставі п.1 ст.36 КЗпП України, відповідно до наказу № 164-К від 15.10.2019 р. з 15 жовтня 2019 року. Відповідно до ст.43 Конституції України, право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. За ст. 47 КЗпП України, роботодавець зобов`язаний виплатити працівникові при звільненні всі суми, що належать йому від підприємства, установи, організації, у строки, зазначені у ст. 116 цього Кодексу. Відповідно до ст. 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належить йому від підприємства, установи, організації, проводиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен у зазначеній статті строк виплатити не оспорювану ним суму. Відповідно до довідки про розмір належних сум при звільнені вих. №12/01-20 від 08.01.2020 року, ТОВ «Будівельний Союз Гарантбуд» має перед [PERSON] заборгованість по нарахованій, але не виплаченій заробітній платі за період вересень-жовтень 2019 року у розмірі 15 115,89 грн. Згідно із ст. 117 КЗпП України, в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Згідно з п. 20 постанови Пленуму ВСУ № 13 від 24.12.1999 року «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст.117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при непроведені його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності. При цьому, відсутність коштів у роботодавця жодним чином не може слугувати поважною причиною невиплати працівникові всіх належних йому сум, а невиплата заробітної плати розцінюється Європейським судом з прав людини як порушення права на мирне володіння своїм майном. При визначенні розміру середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні застосовуються вимоги п.п. 2, 3, 5, 8 Постанови КМ України № 100 від 08.02.1995 року «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати», що середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Нарахування виплат, що провадиться обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. Як встановлено із довідки ТОВ «Будівельний союз Гарантбуд» вих. № 6/01-20 від 08.01.2020, середньоденна заробітна плата позивача складала 569 грн. 57 коп. У відповідності зі ст. ст. 12,13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, у межах заявлених позовних вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи. Таким чином, за період часу з 15.10.2019 року по 22.11.2019 (період в межах заявлених первісних позовних вимог), що становить 29 робочих днів, сума середнього заробітку [PERSON] за період затримки розрахунку складає 16 517 грн. 53 коп. з розрахунку: 29 р.д. х 569,57 грн. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Проаналізувавши вищевикладені вимоги діючого законодавства, з`ясувавши обставини справи та оцінивши надані суду докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню на суму 16\~517 грн. 53 коп., оскільки позивачем у позові неправильно здійснено розрахунок середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, зокрема, з матеріалів, які надані до позову встановлено, що позивач неправильно розрахував кількість робочих днів у періоді за який він просив стягнути середній заробіток за час затримки розрахунку, а також не його позовні вимоги ґрунтувалися на розмірі середньоденної заробітної плати, яка не відповідає офіційним даним, які надані ТОВ «Будівельний союз Гарантбуд» При цьому, суд не знаходить підстав для звільнення відповідача від сплати середнього заробітку за час затримки розрахунку, оскільки відповідач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності його вини у невиплаті належних позивачу сум в день звільнення. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності. Відповідачу надавався строк для надання суду відзиву на позовну заяву та доказів на підтвердження вказаних заперечень проти позовних вимог, проте, відповідач вказаним правом не скористався, відзив на позов суду не подав. Відповідачем не спростовано факт затримки розрахунку з позивачем при звільненні, більш того ці доводи позивача знайшли своє підтвердження у наданій суду довідці про заборгованість по нарахованій, але не виплаченій заробітній платі за період вересень-жовтень 2019 року. Щодо посилання у відзиві на наявність у провадженні суду аналогічного позову та намагання позивача двічі стягнути суми з відповідача, то суд зазначає, що в ході розгляду справи було з`ясовано, що у провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя (суддя Апаллонова Ю.В.) перебувала цивільна справа за позовом [PERSON] до ТОВ «Будівельний союз Гарантбуд» справа № 335/13134/19, провадження 2/335/651/2020. Рішенням суду від 28.02.2020 стягнуто з відповідача на користь позивача нараховану, але не виплачену заробітну плату при звільненні у розмірі 15\~115 грн. 89 коп., питання про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в цій справі судом не вирішувалось, а тому підстави вважати зазначені справи аналогічними, як про це зазначив відповідач у відзиві на позов, відсутні, оскільки зазначені позови мають різні підстави і предмет позовних вимог. Інших доводів по суті спору відповідачем у відзиві не наведено. Приймаючи до уваги зазначене, суд доходить до висновку, що розмір середнього заробітку позивача за час затримки розрахунку при звільненні за період з 15.10.2019 по 22.11.2019 становить 16 517 грн. 53 коп. і саме вказана сума підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Відповідно до приписів ст. 163.1.1Податкового кодексу України, компенсація за затримку розрахунку при звільнені є базою для оподаткування податком з доходу фізичних осіб. Згідно ст. 18 Податкового кодексу України особа, яка нараховує та виплачує доходи на користь фізичної особи називається податковим агентом, тобто відповідач є відповідальним за нарахування та сплату до бюджету податку з доходів фізичних осіб, який утримується з нарахованої виплати. Отже, зважаючи на наведене сума компенсації за затримку розрахунку при звільненні має бути виплачена позивачу після утримання необхідних податків і зборів. Крім того, у відповідності до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 768 грн. 40 коп.

Outcome: approved