Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-11 00:00:00

У грудні 2019 р. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Анни Ахматової 22» (далі по тексту - ОСББ «Анни Ахматової 22», позивач) звернулося до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , відповідачі) про стягнення заборгованості за оплату внесків на утримання будинку, споруд та прибудинкової території з урахуванням інфляційної складової боргу та трьох процентів річних в загальному розмірі 4 356,80 грн. пропорційно частки кожного з відповідачів у праві власності на житло. Позов обґрунтований такими обставинами. Відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] , при цьому [PERSON] та [PERSON] володіють по ј частці вказаної квартири, а [PERSON] належить Ѕ частка квартири. У будинку [ADDRESS] створене ОСББ «Анни Ахматової 22», метою діяльності якого є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів. Загальними зборами було затверджено розмір внесків на утримання будинку, обов`язкових до сплати переважною більшістю власників квартир та нежитлових приміщень в будинку. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] зобов`язані сплачувати кожного місяця, починаючи з липня 2018 р., по 59,85 грн., а з травня 2019 р. - по 71,25 грн. Відповідач [PERSON] зобов`язаний сплачувати кожного місяця, починаючи з липня 2018 р., 119,70 грн., а з травня 2019 р. - 142,50 грн. Проте з початку створення та реєстрації ОСББ відповідачі не сплатили жодного внеску, у зв`язку з чим за період з 01.07.2018 по 30.09.2019 у кожного з відповідачів утворилась заборгованість за надані послуги з утримання будинку, споруд та прибудинкової території, а саме: у [PERSON] та [PERSON] - по 954,75 грн., у [PERSON] - 1 909,50 грн. Відповідачі як боржники, що прострочили виконання грошового зобов`язання, на підставі положень статті 625 ЦК України зобов`язані сплатити зазначену суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Ухвалою від 08.01.2020 суд відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. 24.01.2020 відповідач [PERSON] отримав ухвалу про відкриття провадження у справі та позовну заяву з додатками, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 76). У встановлений ухвалою про відкриття провадження строк відповідачем [PERSON] було подано заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, яка ухвалою суду від 28.01.2020 була залишена без задоволення. В подальшому відповідачем [PERSON] подавались численні клопотання та заяви, а саме: щодо долучення до матеріалів справи матеріалів цивільної справи № 753/11790/18 за його позовом до ОСББ «Анни Ахматової 22» про визнання недійсним протоколу установчих зборів та скасування державної реєстрації; про продовження процесуального строку для підготовки відзиву; про витребування від позивача усіх протоколів загальних зборів, протоколів засідання правління, журналів їх реєстрації; щодо не розгляду судом його клопотань; про порушення судом його прав та інтересів; про розгляд справи в судовому засіданні. Заяви про розгляд справи в судовому засіданні були подані також відповідачами [PERSON] та [PERSON] . За результатами дослідження матеріалів справи суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотань та заяв відповідачів з таких підстав. Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленні при ухваленні судового рішення (стаття 77 ЦПК України). За загальним правилом, встановленим частиною 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених цим Кодексом. Стаття 84 цього Кодексу визначає, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Ураховуючи, що предметом даного позову є вимоги про стягнення заборгованості за оплату внесків на утримання будинку, споруд та прибудинкової території, тягар доказування існування заборгованості та її розміру покладається на позивача. На підтвердження вимог позову позивачем надано копії протоколів установчих та загальних зборів об`єднання співвласників, на яких затверджувались розміри внесків, які діяли у спірний період, при цьому на фальшивість даних протоколів відповідач не посилається. З огляду на викладене, відсутні підстави вважати, що матеріали, які містяться в ініційованій відповідачем цивільній справі про визнання недійсним протоколу установчих зборів та скасування державної реєстрації позивача як юридичної особи, а також усі протоколи загальних зборів, засідання правління та журнали їх реєстрації, містять будь-яку інформацію щодо предмета доказування. Більше того, процесуальний закон чітко визначає, що клопотання про витребування доказів подається відповідачем разом з поданням відзиву на позов (частина 1 статті 84, частина 3 статті 83 ЦПК України). В даному випадку клопотання відповідача заявлені до подання відзиву на позов, тобто без дотримання встановленого цивільним процесуальним законом порядку. За змістом статті 279 ЦПК України, яка визначає особливості розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, при розгляді справи в порядку спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Аналіз положень зазначеної норми в сукупності з іншими положеннями цивільного процесуального закону, а саме: статтями 83, 84, 178, 189, 197, 277, 278 ЦПК України, дає підстави для висновку, що при розгляді справи у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами суд вирішує усі заяви та клопотання учасників справи (окрім тих, порядок подання та розгляду яких чітко визначений ЦПК України) під час ухвалення рішення, а відтак є необґрунтованими і безпідставними заяви відповідача з приводу неприйняття судом процесуальних рішень за його клопотаннями. Що стосується заяв відповідачів про розгляд справи в судовому засіданні, які надійшли 10.06.2020, тобто поза межами встановленого судом строку для подання такої заяви, то суд відмовляє у їх задоволенні, оскільки предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання. 15.06.2020 від відповідачів надійшов відзив на позовну заяву. Ураховуючи юридичну необізнаність відповідачів та беручи до уваги, що раніше відповідачем [PERSON] подавалась заява про продовження процесуального строку для підготовки відзиву, а з 12.03.2020 в Україні було запроваджено карантин, суд,

Outcome: partial