Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-24 00:00:00

У грудні 2018 року [PERSON] звернулася до суду із позовом та просила стягнути з [PERSON] на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини за період з березня 2014р. по жовтень 2018р. в сумі 4556грн. Обгрунтовуючи позов [PERSON] вказала, що з відповідачем по справі вона перебувала у шлюбі. Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 22.12.2009р. стягнуто з відповідача на її користь аліменти на утримання дитини в розмірі 300грн. щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Відповідно до рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 05.12.2018р. розмір аліментів збільшено до 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Позивач зазначає, що їх малолітня донька [PERSON] проживає разом з нею та перебуває на її утриманні, відповідач не сплачує аліменти з моменту їх призначення. Загальна сума заборгованості по сплаті аліментів станом на 01.11.2018р. становить 14643,40 грн. Відповідно до розрахунку неустойки (пені) їх розмір становить 4556,00грн. В лютому 2019р. відповідач звернувся до суду із зустрічною позовною заявою та просив суд зарахувати майно, передане [PERSON] як сплату аліментів за період 2014-2018р.р., а решту перенести на сплату аліментів за 2019р. Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 11.03.2019р. зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про зарахування вартості майна в рахунок суми сплати аліментів - визнано неподанною та повернуто позивачу за зустрічним позовом. В судовому засіданні 25.03.2019р. [PERSON] позовну заяву підтримала та просила її задовольнити. Відповідач [PERSON] проти позову заперечив та пояснив, що офіційно не працює та має лише сезонні підробітки. На запитання головуючого судді пояснив, що заборгованість виникла, оскільки в усній формі була домовленість з позивачем про те, що все майно, що було придбано у шлюбі він залишить їй в рахунок звільнення від сплати аліментів. Судом встановлено, що сторони є батьками [PERSON], [INFO]., що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.11). Дитина проживає з матір'ю, що сторонами не заперечується. Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 05.12.2018р. змінено розмір стягуваних аліментів з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої доньки [PERSON], [INFO], та збільшено до 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття з моменту набрання рішенням законної сили. Згідно довідки розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, виданої Корольовським ВДВС м.Житомир ГТУЮ у Житомирській області, загальна сума заборгованості по аліментах становить 14643,40 грн. (а.с.6-8). Загальний розмір пені за весь період прострочення становить 4556,00 грн., що відображено в детальному розрахунку, який додано до позовної заяви (а.с.4-5). Згідно ч.1ст.196 СК України, при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Згідно розрахунку позивача, пеня за прострочку відповідачем сплати аліментів становить 4556,00 грн., з чим суд погоджується. Так, розраховуючи розмір пені згідно з положеннями ст.196 СК України, суд виходить з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, а пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Така правова позиція висловлена в Постанові Верховного Суду України по справі № 6-94цс15 від 01.07.2015 року, яка відповідно до ст. 360-7 ЦПК України є обов'язковою для суду при розгляді по цій категорії справ. Суд, перевіривши здійснений позивачем розрахунок неустойки (пені) нарахованої на суму заборгованості за період, з березня 2014р. по жовтень 2018р. (а.с.4-5), дійшов висновку, що розрахунок є вірним та розмір неустойки (пені) становить 4556,0 грн. Частиною 2 ст. 196 СК України передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Суд приймає до уваги пояснення відповідача про те, що він офіційно не працює, має сезонні підробітки, його середньомісячний дохід складає близько 1500грн. Згідно листа Житомирського міського центру зайнятості [PERSON] перебуває на облікув центрі з метою пошуку роботи (а.с.35). Відсутність постійного роботи та стабільного заробітку в період накопичення заборгованості за аліментами впливало на матеріальне становище як самого відповідача так і його малолітньої дітини. Враховуючи наведене, суд вважає, що з врахуванням даних обставин, які доводять скрутний матеріальний стан платника аліментів є підстави для зменшення розміру неустойки до 2500грн. . З урахуванням наведеного, позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню. Судові витрати суд розподіляє на підставі ст. 141 ЦПК України.

Outcome: partial