Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-13 00:00:00

У жовтні 2013 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON], КП по УЖГ Дніпровського району міста Києва, 3-я особа: Дніпровська РДА в місті Києві про встановлення порядку користування житловим приміщенням та поділ особових рахунків посилаючись на те, що 29.09.2003 року Дніпровською РДА в місті Києві на підставі розпорядження від 23.08.2003 року було видано ордер на право зайняття двох кімнат в комунальній квартирі [ADDRESS]. Кімнати ізольовані, житловою площею 17,2 кв.м. та 15,2 кв.м. З часу заселення встановився порядок користування, відповідно до якого відповідач займає кімнату площею 15,2 кв.м., а він з дружиною, яка померла 28.03.2012 року, займає кімнату площею 17,2 кв.м. Відповідач веде окреме господарство та має окремий бюджет та відмовляється нести частину комунальних витрат, тому він змушений сплачувати комунальні послуги за обидві кімнати, хоча користується тільки однією. Відповідач відмовляється в добровільному порядку змінити договір найму, тому позивач просить суд змінити договір найму житлового приміщення, а саме двох кімнат площею 15,2 кв.м. та 17,2 кв.м в комунальній квартирі [ADDRESS]; виділити йому в користування кімнату площею 17,2 кв.м.; виділити в користування відповідача кімнату площею 15,2 кв.м.; місця загального користування залишити в загальному користуванні; зобов'язати КП по УЖГ Дніпровського району міста Києва укласти з ним окремий договір найму на кімнату площею 17,2 кв.м. В подальшому в судовому засіданні неналежного відповідача КП по УЖГ Дніпровського району міста Києва було замінено на належного КП «Керуюча дирекція Дніпровського району міста Києва». Позивач в судове засідання не з'явився, надійшла заява про розгляд справи у його відсутність. Відповідачі в судове засідання не з'явились, про день та час розгляду справи повідомлені належним чином, від відповідача КП «Керуюча дирекція Дніпровського району міста Києва» надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника. Третя особа в судове засідання не з'явилась, надійшли письмові заперечення проти позову. Суд, дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку. Як вбачається з пояснень та матеріалів справи, [PERSON] 29 вересня 2003 року було видано ордер на право зайняття житлового приміщення площею 32,4 кв.м., яке складається з двох кімнат в комунальній квартирі [ADDRESS] (а.с.7). Спірна кімнати надавались на сім'ю з трьох осіб: [PERSON], [PERSON], яка [INFO] померла (а.с.9) та [PERSON]. На даний час [PERSON] та [PERSON] зареєстровані та проживають в комунальній квартирі [ADDRESS] та займають дві кімнати житловою площею 32,4 кв.м., що підтверджується довідкою Форма № 3 (а.с.10). Відповідно до ст. 64 ЖК України члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Статтею 103 ЖК Української РСР встановлено, що договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім'ї. Відповідно до ст. 104 ЖК Української РСР член сім'ї наймача вправі вимагати за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 ЖК України. Відповідно до ст. 63 ЖК Української РСР предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України (ч. 1 ст. 48 ЖК Української РСР). Відповідно до п. 3 Постанови Виконкому Київської міської Ради народних депутатів та Київської міської ради профспілок від 15 липня 1985 року, № 582 «Про порядок застосування в м. Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» жилі приміщення у м. Києві надаються громадянам у межах 13,65 кв.м. жилої площі, але не більше однієї кімнати на одну особу і не менш, як 9 кв.м. жилої площі. Пунктом 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року № 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» із подальшими змінами, роз'яснено, що в силу ст.104 ЖК суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Згідно викопіювання з поверхового плану квартири [ADDRESS] кімнати житловою площею 17,2 кв.м. та кімната 15,2 кв.м. ізольовані та мають окремі виходи (а.с.8). Враховуючи, що в спірних кімнатах комунальної квартири[ADDRESS] зареєстровані та проживають дві особи, ідеальна доля кожного складає 16,2 кв.м. (32,4 кв.м. / 2). В разі виділення позивачу кімнати площею 17,2 кв.м, йому буде виділено житлової площі на 1 кв.м. (17,2 кв.м - 16,2 кв.м.) більше, а відповідачу на 1 кв.м. менше, що суттєво не порушує права та охоронювані законом інтереси сторін. Крім того, такий поділ не призведе до штучного погіршення житлових умов як позивача, так і відповідача і не викличе необхідності постановки їх на облік, як таких, що потребують поліпшення житлових умов. Також слід зазначити, що кімната житловою площею 17,2 кв.м. та кімната 15,2 кв.м. є ізольованими. Отже, суд вважає за можливе змінити договір найму житлового приміщення, яке складається з двох кімнат в комунальній квартирі [ADDRESS], виділивши [PERSON] жилу кімнату площею 17,2 кв.м., а [PERSON] жилу кімнату площею 15,2 кв.м. Щодо вимоги позивача про зобов'язання КП по УЖГ Дніпровського району міста Києва укласти з ним окремий договір найму на кімнату площею 17,2 кв.м., то вона не підлягає задоволенню, оскільки є передчасною, КП по УЖГ Дніпровського району міста Києва не порушувало прав позивача, так як останній не звертався з питанням укладення окремого договору найму. Рішення суду про виділення в окреме користування жилої площі членам сім'ї наймача є підставою для укладення окремого договору найму. Отже, враховуючи викладене суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial