Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-02 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] (далі по тексту - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва із позовом до КП «Київжитлоспецексплуатація» (далі по тексту - відповідач) про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач з 2015 року працює у КП «Київжитлоспецексплуатація», з 2017 року - на посаді заступника начальника з економічних питань, а з 15 травня 2020 року на посаді першого заступника начальника підприємства.Наказом в. о. начальника КП «Київжитлоспецексплуатація» Ветохи Д.Д. № 198 від 18 серпня 2020 року [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану. Однією з причин накладення стягнення є неоприлюднення та несвоєчасне оприлюднення інформації на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель, однак, це не відповідає дійсності, оскільки позивач не був відповідальною особою на підприємстві за вказану роботу, та усунути порушення не міг, крім того надати пояснення з вказаних питань не зміг фізично.Іншою підставою притягнення до відповідальності було нібито систематичне втручання в роботу відділу технічного нагляду, проте вказана інформація не відповідає дійсності та є надуманою умовою притягнення до дисциплінарної відповідальності.В порушення положень ст. 149 КЗпП представниками підприємства не проведено об`єктивне розслідування вказаних обставин, пояснення з приводу виявлених порушень не відібрано. Дисциплінарне стягнення накладено під час перебування на лікарняному, а саме 18 серпня 2020 року, позивач перебував на лікарняному з 28.07.2020 року по 21.08.2020 року. Станом на 26.08.2020 року позивачем не отримано наказу про накладення стягнення під підпис в установленому Законом порядку. На підставі викладеного, позивач вважає наказ № 198 від 18 серпня 2020 року, про притягнення до дисциплінарної відповідальності незаконним, протиправним, необґрунтованим і таким, що підлягає скасуванню. Ухвалою суду від 02.10.2020 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 12.01.2021 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно з яким КП «Київжитлоспецексплуатація» вважає позовні вимоги позивача необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з огляду на те, що при оголошенні догани підприємство встановило порушення позивачем його обов`язків, які передбачені посадовою інструкцією від 18 травня 2020 року № 64. Лікарняний позивача від 11.08.2020 року було отримано відповідачем поштою 31.08.2020 року. 22.01.2021 року через систему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив, в якому останній зазначив, що 27.07.2020 о 16:37 за Київським часом у електронному документообігу в.о. начальника Ветоха Д.Д. отримав і ознайомився із службовою запискою від заступника начальника Рудницького О.М. з приводу надання аргументованих пояснень відповідальним особам, щодо проведення процедури закупівлі. Кінцевий строк надання пояснення був встановлений 28.07.2020 о 23:59 за Київським часом, однак 28.07.2020 о 09:25 за Київським часом позивачу було відкрито лист непрацездатності по догляду за дитиною [PERSON] та 28.07.2020 було попереджено начальника відділу кадрів Довгань О.П. за двома номерами мобільних телефонів про перебування на лікарняному. Листок непрацездатності по догляду за дитиною було передано дружиною позивача особисто до відділу кадрів підприємства у день його закриття. 11.08.2020 о 09:45 за Київським часом позивачу було відкрито лист непрацездатності та 28.08.2020 о 09:57 за Київським часом, позивачем була попереджена начальник відділу кадрів Довгань О.П. , за мобільним телефоном про знаходження на лікарняному. 16.02.2021 року на адресу суду надійшли заперечення відповідача на позовну заяву. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі. Представники відповідача у судовому засіданні проти позову заперечили та просили у його задоволенні відмовити. Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності надані сторонами докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] працює на посаді першого заступника начальника підприємства КП «Київжитлоспецексплуатація». Наказом в.о. начальника КП «Київжитлоспецексплуатація» Ветохи Д.Д. № 198 від 18 серпня 2020 року [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану. Відповідно до Наказу № 198 від 18 серпня 2020 року, в.о. начальника КП «Київжитлоспецексплуатація» Ветохою Д.Д., 27.07.2020 року було дано доручення першому заступнику начальника Карягіну П.О. надати у термін до 28.07.2020 року письмові пояснення з приводу порушеного питання неоприлюднення та несвоєчасне оприлюднення інформації на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель. У зазначений термін пояснення надано не було. Крім того перший заступник начальника [PERSON] систематично втручався в роботу відділу технічного нагляду. Разом з тим, у період з 28.07.2020 року по 11.08.2020 року [PERSON] знаходився на лікарняному, що підтверджується листком непрацездатності серія АДШ № 370831, копія якого була надана суду стороною відповідача. Таким чином, позивач не мав можливості виконати доручення в.о. начальника КП «Київжитлоспецексплуатація» Ветохи Д.Д. про надання пояснень у термін до 28.07.2020 року, оскільки в цей період відповідач перебував на лікарняному. Другою підставою для притягнення позивача до відповідальності було його систематичне втручання в роботу відділу технічного нагляду. Згідно з протоколом КП «Київжитлоспецексплуатація» від 23.07.2020 року, начальник технічного відділу Лисенко І.М. доповів про систематичне втручання у роботу відділу технічного нагляду першого заступника начальника [PERSON] шляхом примушування працівників відділу до підписання актів виконаних робіт з підрядними організаціями за діючими договорами. Проте, стороною відповідача не доведено належними та допустимими доказами факту систематичного втручання у роботу відділу технічного нагляду [PERSON] . Так, в матеріалах справи відсутні докази того, що [PERSON] примушував працівників відділу технічного нагляду до підписання актів виконаних робіт з підрядними організаціями за діючими договорами. Згідно ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. При цьому, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника (ч. 1 ст. 147-1 КЗпП України). Положеннями ст. 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Стаття 149 КЗпП України визначає, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Відповідно до ст. 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV цього Кодексу). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 22 Постанови «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 6 листопада 1992р. № 9, судам необхідно з`ясувати чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. В постанові Верховного Суду від 25.08.2020 р. у справі 644/7517/16-ц зазначено, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Згідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України , належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно до ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч. 1ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З Наказу №198 від 18.08.2020 року вбачається, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за ненадання пояснень у визначений строк та за систематичне втручання у роботу відділу технічного нагляду. Водночас, відповідачем не надано доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, оскільки не доведено вину працівника. Крім того, судом встановлено, що Наказ №198 від 18.08.2020 року було винесено під час перебування позивача на лікарняному, про що КП «Київжитлоспецексплуатація» було повідомлено. Суд не приймає до уваги твердження відповідача про те, що лікарняний позивача від 11.08.2020 року було отримано відповідачем поштою лише 31.08.2020 року, оскільки у судовому засіданні було встановлено та підтверджено матеріалами справи, що позивачем 28.07.2020 було попереджено начальника відділу кадрів Довгань О.П. за двома номерами мобільних телефонів про перебування на лікарняному. Враховуючи вищевикладене, те, що відповідачем не надано доказів винного вчинення дисциплінарного проступку позивачем та те, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності винесено під час перебування позивача на лікарняному, суд вважає Наказ в.о. начальника КП «Київжитлоспецексплуатація» Ветохи Д.Д. № 198 від 18 серпня 2020 року, яким [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану, таким, що підлягає скасуванню. Оцінивши належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог та визнання незаконним та скасувати наказ виконувача обов`язки Комунального підприємства «Київжитлоспецексплуатація» Ветохи Д.Д. № 198 від 18.08.2020 року «Про накладення дисциплінарного стягнення». З урахуванням положень ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, судовий збір в сумі 840,80 грн. Враховуючи наведене та

Outcome: approved