Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-10 00:00:00

У грудні 2019 року [PERSON] звернулася до суду із даним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування вимог зазначається, що [INFO] помер її брат [PERSON] . Після смерті останнього відкрилася спадщина, що складається із житлового будинку, загальною площею 42,4 кв.м, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Через відсутність спеціальних знань у правових відносинах, позивач своєчасно не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Крім того, будучи співвласником житлового будинку 1/5 частки позивач вважала, що має можливість звернутися до нотаріуса і після спливу шести місяців. З підстав визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач змушена звернутися до суду. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 грудня 2019 року відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі третю особу [PERSON] . У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, 10 березня 2020 року від її представника [PERSON] надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутність за наявними у справі доказами. Відповідач Требухівська сільська рада Броварського району Київської області у судове засідання представника не направила. 05 березня 2020 року направила до суду листа про розгляд справи у відсутність представника сільської ради. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилася, направила до суду клопотання про розгляд справи у її відсутність, в якому вказала, що проти задоволення позовних вимог не заперечує. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. З матеріалів справи вбачається, що [INFO] помер [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області. Позивач у справі є рідною сестрою померлого [PERSON] . Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження позивача, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народжень відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України, а також свідоцтвом про одруження позивача. Відповідно до довідки № 1792 від 20 грудня 2019 року, виданої Требухівською сільською радою Броварського району Київської області, [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований, проживав та являвся власником домогосподарства за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] помер [INFO] , на день його смерті за даною адресою в житловому будинку були зареєстровані та проживали: [PERSON] , 1954 року народження, власник домогосподарства, [PERSON] , 1946 року народження, сестра, не зареєстрована, але проживає з 2009 року по даній час. На даний час у будинку зареєстровані та проживають: [PERSON] , 1946 року народження. З акту обстеження житлово-побутових умов домогосподарства за адресою: [ADDRESS] , складеного депутатом Требухівської сільської ради Броварського району Київської області у присутності свідків, вбачається, що за даною адресою протягом 10 років постійно проживає [PERSON] , 1946 року народження, самостійно сплачує житлово-комунальні послуги. Згідно із довідкою № 1792 від 20 грудня 2019 року, виданою Требухівською сільською радою Броварського району Київської області, [PERSON] не зареєстрована, але проживає у [ADDRESS] і являється власником 1/5 частки житлового будинку за даною адресою. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 05 квітня 1989 року, виданого державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори, зареєстрованого у реєстрі № 2724 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності [PERSON] є власником 1/5 частки житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 18 листопада 2019 року вбачається, що у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо підготовки до видачі свідоцтва про право на спадщину до майна [PERSON] . З матеріалів справи вбачається, що 15 січня 2019 року Броварською районною державною нотаріальною конторою розпочато спадкову справу до майна померлого [INFO] [PERSON] , 15 січня 2019 року до нотаріальної контори надійшла претензія кредитора у порядку статті 1281 ЦК України. 18 листопада 2019 року [PERSON] й [PERSON] звернулися до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини померлого [PERSON] та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно померлого. Листом від 18 листопада 2019 року Броварська районна державна нотаріальна контора повідомила [PERSON] й [PERSON] , що 15 січня 2019 року заведена спадкова справа до майна померлого [PERSON] на підставі заяви кредитора АТ КБ «ПриватБанк». [PERSON] й [PERSON] заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подавали, з померлим на день смерті постійно не були зареєстровані, тобто є такими, що не прийняли спадщину. З підстав визначення додаткового строку для прийняття спадщини рекомендовано звернутися до суду. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). Частиною першою статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, установленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. Згідно із пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Таким чином, відповідно до наведених вище положень цивільного законодавства України для набуття прав щодо вступу в спадщину, на спадкоємця покладається вимога подати відповідну заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк. Позивач у термін, встановлений статтею 1270 ЦК України, не звернулася до нотаріальної контори за оформленням та отриманням свідоцтва про право на спадщину за законом. Поважними причинами пропуску строку, визначеного для прийняття спадщини, позивач зазначає правову необізнаність. При винесенні даного рішення судом враховується, що позивач фактично проживала зі спадкодавцем за однією адресою, що підтверджується зібраними у справі доказами, а також разом із померлим є співвласником спадкового майна. З огляду на викладені обставини, суд вважає, що позивач з поважних причин пропустила строк, встановлений законом для прийняття спадщини. Крім того, оскільки спадкова справа до майна померлого [PERSON] відкрита на підставі заяви кредитора, однак фактично спадщина ніким не прийнята, інший спадкоємець [PERSON] , залучений судом до участі у справі третьою особою, вимоги про визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини не заявила, спадщина не визнана судом відумерлою, в інший спосіб, крім як звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та відновити своє порушене право позивач не може. Враховуючи наведені обставини, суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці. На підставі викладеного та

Outcome: approved