Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-03 00:00:00

У грудні 2019 року АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення боргу кредитором спадкодавця. В обґрунтування позовних вимог банк послався на те, що 28.07.2017 року між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», правонаступником якого є АТ КБ «ПРИВАТБАНК», та [PERSON] укладено кредитний договір, за умовами якого банк надав позичальнику кредит в сумі 3000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. [PERSON] підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з запропонованими банком умовами та правилами надання банківських послуг, правилами користування платіжною карткою та тарифами банку складають між нею та банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві. [INFO] позичальник [PERSON] померла. Спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є відповідач [PERSON] 21.03.2019 року позивачем була направлена претензія до приватного нотаріуса Смірнової Н.С., на яку 10.04.2019 року було отримано відповідь, що спадкоємці [PERSON] із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались та спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі претензії АТ КБ «ПРИВАТБАНК». 30.08.2019 року [PERSON] було направлено лист-претензію, згідно якої позивач пред`явив свої вимоги, але ніяких дій не було виконано. АТ КБ «ПРИВАТБАНК» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав позичальнику кредит у розмірі, встановленому Договором. Станом на 21.12.2017 року утворилася заборгованість в загальній сумі 7778,01 грн. з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості, яка складається з наступного: - 7778,01 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту. Представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» в судове засідання не з`явився, але надав заяву в якій просить справу розглядати у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить суд задовольнити позов в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] у судове засідання, що було призначено на 27.01.2020 року не з`явився, не повідомивши суд про причини своєї неявки, в зв`язку з чим судовий розгляд було відкладено на 13.02.2020 року. 12.02.2020 року на адресу суду повернувся конверт з копією ухвали про відкриття провадження, з копією позовної заяви та доданими до неї документами, про його виклик на 27.01.2020 року з довідкою Укрпошти з відміткою «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення (не проживає)». В судове засідання, що було призначено на 13.02.2020 року відповідач не з`явився, не повідомивши суд про причини своєї неявки. 12.02.2020 року на адресу суду повернувся конверт з судовою повісткою про його виклик на 13.02.2020 року з довідкою Укрпошти з відміткою «за закінченням терміну зберігання», в зв`язку з чим, відповідач повідомлявся про дату, час і місце розгляду справи призначену на 04.03.2020 року шляхом оголошення на офіційному сайті Балтського районного суду Одеської області та судовою повісткою. 04.03.2020 року відповідач в судове засідання, не з`явився, не повідомивши суд про причини своєї неявки, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить витяг з сайту Укрпошти, та поштове повідомлення про вручення судової повістки, яке повернулось 06.03.2020 року. 24.03.2020 року відповідач в судове засідання, не з`явився, не повідомивши суд про причини своєї неявки, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення про вручення судової повістки на 24.03.2020 року, яке повернулось на адресу суду 31.03.2020 року. 10.04.2020 року відповідач в судове засідання, не з`явився, не повідомивши суд про причини своєї неявки. Суд намагався повідомити відповідача, але в зв`язку з відсутністю маркованої продукції в Балтському районному суді Одеської області, кореспонденція в паперовому вигляді з 17.02.2020 року не відправлялась, в зв`язку з чим судовий розгляд було відкладено на 29.04.2020 року. 29.04.2020 року відповідач в судове засідання, не з`явився, не повідомивши суд про причини своєї неявки, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить витяг з сайту Укрпошти, та поштове повідомлення про вручення судової повістки, яке повернулось 05.05.2020 року. В судові засідання, які були призначені на 22.05.2020 року та 11.06.2020 року відповідач не з`явився, не повідомивши суд про причини своєї неявки. Суд намагався повідомити відповідача, але в зв`язку з відсутністю маркованої продукції в Балтському районному суді Одеської області, кореспонденція в паперовому вигляді з 21.04.2020 року не відправлялась, в зв`язку з чим судовий розгляд було відкладено на 01.07.2020 року. В судові засідання, що були призначені на 01.07.2020 року та 17.07.2020 року відповідач не з`явився, не повідомивши суд про причини своєї неявки. На адресу суду повернулися конверти з судовими повістками про його виклик з довідкою Укрпошти з відміткою «за закінченням терміну зберігання», в зв`язку з чим судове засідання було перенесено на 07.09.2020 року, на вказану дату знов повернувся конверт з довідкою Укрпошти з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Справа не призначалась до слухання тривалий час, в зв`язку з тим, що суддя з 20 липня 2020 року до 31 серпня 2020 року знаходилась у відпустці, згідно наказу Балтського районного суду Одеської області № 4-в/с від 01.07.2020 року. 07.09.2020 року судове засідання не відбулося, в зв`язку з тим, що суддя з 03.09.2020 року по 30.09.2020 року включно знаходилась на лікарняному, що підтверджується довідкою, яка міститься в справі. Іншими належними даними про місце перебування чи роботи відповідача суд не володіє. Тому відповідач повідомлявся про дату, час і місце розгляду справи призначених на 15.10.2020 року та 04.11.2020 року шляхом оголошення на офіційному сайті Балтського районного суду Одеської області. У зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, судом застосовано відповідно до ст. 280 ЦПК України заочний розгляд справи. У зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що у позові слід відмовити з наступних підстав. Судом встановлено, що 28.07.2017 року між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», правонаступником якого є АТ КБ «ПРИВАТБАНК», та [PERSON] укладено кредитний договір, за умовами якого банк надав позичальнику кредит в сумі 3000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. У зв`язку з невиконанням [PERSON] своїх зобов`язань щодо своєчасного погашення кредиту у останньої виникла заборгованість в загальній сумі 7778,01 грн., яка складається з: заборгованості за простроченим тілом кредиту у сумі 7778,01 грн. [INFO] позичальник [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданої Балтським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області. Зобов`язання щодо повернення кредиту не виконані. 21 березня 2019 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Балтського районного нотаріального округу Смірнової Н.С. з претензією про повідомлення чи заводилася спадкова справа після смерті [PERSON] та повідомлення спадкоємців померлої про наявність заборгованості перед банком. Позивач вважає, що спадкоємцем померлої, є [PERSON] , який був прописаний за однією адресою з померлою, а тому прийняв спадщину, та має нести відповідальність за зобов`язаннями позичальника, що виникли на підставі відповідного кредитного договору перед банком. 30.08.2019 позивач звернувся до [PERSON] з листом претензією про погашення заборгованості. Претензія банку відповідачем виконана не була, що й обумовило звернення з даним позовом до суду. Відмовляючи в задоволенні позову, суд виходить з того, що банком не надано відомості про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] , невідомо коло осіб, які мають право спадкування за законом після померлої, та яке майно належало на праві власності на час смерті боржника, яке б могло бути об`єктом спадкування між спадкоємцями після смерті [PERSON] та яка вартість майна, яке могло бути одержане спадкоємцями у спадщину та в межах якого могли бути задоволені вимоги кредитора за зобов`язаннями, що виникли за умовами кредитного договору. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 1050 та ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки, належні йому відповідно до ст. 1048,1056-1 цього Кодексу. У ст. 527 ЦК України визначено, що боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Відповідно до ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. За змістом ст. ст. 526, 527, 530, 532 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, належними сторонами, у строк, у встановленому місці та відповідній валюті. Ст. 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. При вирішенні спору про стягнення з спадкоємців коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника. Факт того, що відповідач прийняв спадщину після смерті [PERSON] , оскільки був прописаний з померлою за однією адресою не є безумовною підставою для задоволення позовних вимог, враховуючи обставини викладені вище. Крім того, вони зареєстровані в одному селі, а чи за однією адресою відомостей таких немає. В зв`язку з неотриманням свідоцтва про право на спадщину жодним зі спадкоємців, відсутністю відомостей про майно, яке належало на праві власності на час смерті спадкодавця, яке б могло бути об`єктом спадкування між спадкоємцями після смерті [PERSON] , а також його вартості, неможливо задовольнити вимоги позивача у спосіб, визначений законом. Разом із тим, у разі отримання спадкоємцями свідоцтва про право на спадщину кредитор має право вимоги в подальшому. Оскільки банком не надано відомості про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] , невідомо коло осіб, які мають право спадкування за законом після померлої, та яке майно належало на праві власності на час смерті боржника, яке б могло бути об`єктом спадкування між спадкоємцями після смерті позичальника та яка вартість майна, яке могло бути одержане спадкоємцями у спадщину та в межах якого могли бути задоволені вимоги кредитора за зобов`язаннями, що виникли за умовами кредитного договору, тому в задоволенні заяви слід відмовити. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed