Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-15 00:00:00

У грудні 2016 року представник позивача [PERSON], яка діє в інтересах [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просила визначити [PERSON], [INFO], уродженці [INFO], Казахстан, додатковий строк 3 місяці від дня набрання рішення законної сили, якого достатньо для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON], яка померла 28 серпня 2015 року в селі Фонтанка Комінтернівського району Одеської області. Вимоги обґрунтовує тим, що 28 серпня 2015 року в селі Фонтанка Комінтернівського району Одеської області померла мати [PERSON] - [PERSON] Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку № 12 з господарськими спорудами по вул. Робітничій в м. Ладижин Вінницької області. Відповідно до вимог Цивільного кодексу України [PERSON], для прийняття спадщини, повинна була протягом шести місяців після смерті матері подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини закінчився 29 лютого 2016 року. Заява про прийняття спадщини подається за місцем відкриття спадщини, тобто де зареєстроване останнє місце проживання спадкодавця, яким є м. Ладижин Вінницької області. Вчасно [PERSON] не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини і не була зареєстрована зі спадкодавцем на день її смерті за однією адресою. Тому звернувшись до нотаріуса з вимогою видати свідоцтво про право на спадщину після смерті матері [PERSON], вона отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 490/02-31 від 25.11.2016. Вчасно, тобто в період з 29.08.2015 по 29.02.2016, [PERSON] не могла подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] Причиною цього були такі обставини. [PERSON] тяжко перенесла смерть матері, яка померла в неї на руках після тяжкої виснажуючої хвороби в селі Фонтанка Комінтернівського району Одеської області, та відразу після її смерті не могла навіть і думати про оформлення спадщини. [PERSON] має дочку [PERSON], яка 06.02.2013 народила дочку [PERSON]. Дочка [PERSON], у зв'язку з тяжким матеріальним становищем, не могла дозволити собі перебувати у декретній відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трьох років і вимушена була працювати, а [PERSON] вимушена була доглядати онучку, якій на день смерті її матері було лише 2 роки. Також [PERSON] доглядала свою неповнолітню дочку [PERSON] [INFO]. Крім того, в період з 29.08.2015 по 29.02.2016 [PERSON] погано себе почувала, але не зверталась до лікарні. У судове засідання представник позивача [PERSON] не з'явилася, однак надала суду заяву, в якій заявлені вимоги підтримала повністю, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві. Представник відповідача [PERSON] міської ради Вінницької області в судове засідання не з'явився, однак надав суду заяву, в якій вказав, що не заперечує проти задоволення позову [PERSON] про визначення їй додаткового строку на подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті матері та розгляд справи просили проводити за відсутності їх представника. Суд дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши усі зібрані у справі докази в їх сукупності, дійшов висновку що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 28 серпня 2015 року померла [PERSON] у віці 71 рік, про що 02 вересня 2015 року зроблено відповідний актовий запис за №672, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії 1-ЖД № 428709 (а.с. 6). Як убачається із свідоцтва про народження серії МГ №351442 позивач [PERSON] є донькою померлої [PERSON] (а.с.8). 25 листопада 2016 року постановою завідувача Другою тростянецькою нотаріальною конторою\~ [PERSON]\~ [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно померлої [PERSON] у зв'язку з пропуском шестимісячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори (а.с. 19). Згідно витягу № 45919229 із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва на спадщину), який виданий у зв'язку із зверненням\~ громадянина [PERSON] вбачається, що інформація щодо спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтва на спадщину на спадкове майно померлої 28 серпня 2016 року [PERSON] у Спадковому реєстрі відсутня (а.с.20) Згідно витягу № 45919213 із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), який виданий у зв'язку із зверненням\~ громадянина [PERSON] вбачається, що інформація щодо заповітів/спадкових договорів\~ на спадкове майно померлої 28 серпня 2016 року [PERSON] у Спадковому реєстрі відсутня (а.с.8) Як вказала у позовній заяві [PERSON], причиною пропуску строку є те що в період з 29.08.2015 по 29.02.2016, [PERSON] не могла подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] Причиною цього були такі обставини що [PERSON] тяжко перенесла смерть матері. Також [PERSON] доглядала свою неповнолітню дочку [PERSON] [INFO]. Крім того, в період з 29.08.2015 по 29.02.2016 [PERSON] погано себе почувала, але не зверталась до лікарні.тому він не змогла своєчасно звернутись до нотаріуса, що й зумовило пропуск строку для прийняття спадщини, який визначений законодавцем у шість місяців. Судом встановлено, що дані правовідносини, що виникли між сторонами є спадковими, спадщина відкрилась після 01 січня 2004 року, а відтак вони регулюються нормами Цивільного кодексу України. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Стаття 1217 ЦК України передбачає, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно ст.ст. 1270, 1272 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, строк для прийняття спадщини є строком спеціальним, протягом якого існує саме право на спадщину. Відповідно до роз'яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» (п.24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідачами у такій справі є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Ураховуючи наведене суд визнає наведені позивачем обставини щодо пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері [PERSON] поважними, а тому задовольняє позовні вимоги у повному обсязі. Крім того, відповідач позов визнав. На підставі ст.174 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи, що визнання відповідачем позовних вимог не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси третіх осіб, суд приймає визнання відповідачем позову та виносить рішення про задоволення позову На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved