Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-22 00:00:00

У грудні 2020 року позивач звернулася до суду з позовом до Світловодської міської ради Кіровоградської області,в якому просить суд визначити їй, [PERSON] , додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її бабусі - [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . В обґрунтуванні позову посилається на те, що вона є онукою [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Після її смерті відкрилася спадщина, що складається з квартири [ADDRESS] . Також зазначає, що її матір [PERSON] , [INFO] , яка є донькою [PERSON] , померла [INFO] , тобто раніше за свою матір. У встановлений законом шестимісячний термін вона не звернулася до нотаріальних органів України із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі, оскільки на момент її смерті вона знаходилась не на території України, а перебувала на території Російської Федерації. Крім цього, через інтенсивне розповсюдження територією України та територією Російської Федерації інфекційної хвороби COVID-19, було обмежено перетин державних кордонів з метою забезпечення карантинних заходів, а з часом ускладнено перетин державних кордонів, що в свою не дало їй змоги приїхати до України та вчинити всі необхідні та достатні дії для прийняття спадщини. 25 листопада 2020 року її представник звертався до приватного нотаріуса Світловодського міського нотаріального округу Кіровоградської області Васильченко В.М. з метою оформлення на неї спадщини, однак отримав письмову відмову через пропущення шестимісячного строку для прийняття спадщини. Таким чином, позивач вимушена звернутися до суду із даною позовною заявою. Ухвалою суду від 17 грудня 2020 року вирішено прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження, розглядати справу у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження та надано відповідачу строк для подання відзиву терміном 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. На виконання вимог ст.178 ЦПК України відповідач у встановлений судом строк відзиву не надав. Ухвалою від 19 січня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з`явилася. 16 січня 2021 року подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позові вимоги підтримує повністю, проти заочного розгляду справи не заперечує. Крім цього, судові витрати у справі просила віднести за її рахунок. (а.с.30) Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованими поштовими повідомленнями від 29 грудня 2020 року та 05 лютого 2021 року (а.с.29,37). Причини неявки суду невідомі. Заяв та клопотань про відкладення чи розгляд справи у відсутності їх представника до суду не надходило. Оскільки, сторони у справі не з`явилися, фіксація судового засідання технічними засобами не здійснювалася, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , уродженка м.Світловодськ Кіровоградської області, є громадянином Російської Федерації, що підтверджується копією паспорта № [NUMBER] , виданим Відділом УМФС Росії по Ямало- Ненецькому А.О. в місті Ноябрську. Місце проживання [PERSON] зареєстроване за адресою: [ADDRESS] . (а.с.4, 5) З копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] виданого 01 квітня 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану міста Ноябрськ Ямало-Ненецького автономного округу видно, що дошлюбне прізвище [PERSON] було « [PERSON] ». (а.с.7) Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 24 березня 1998 року відділом реєстрації актів громадянського стану Світловодського міськвиконкому Кіровоградської області, батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . (а.с.8) З копії довідки про укладення шлюбу [NUMBER] виданої 03 грудня 2020 року відділом реєстрації актів цивільного стану міста Ноябрськ Ямало-Ненецького автономного округу видно, що дошлюбне прізвище [PERSON] було « [PERSON] ». (а.с.12) Згідно копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] виданого 22 вересня 1998 року Відділом ДРАЦС адміністрації м. Нижньовартовськ, шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. [PERSON] залишено прізвище « [PERSON] ». (а.с.10) З копії свідоцтва про зміну імені серії [NUMBER] виданого 15 червня 2004 року відділом реєстрації актів цивільного стану міста Ноябрськ Ямало-Ненецького автономного округу видно, що [PERSON] змінила своє прізвище на « [PERSON] ». (а.с.11) Отже встановлено, що [PERSON] є дочкою [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 19 січня 1978 року Семенівською селищною радою Полтавської області, матір [PERSON] - [PERSON] народилася [INFO] , її батьками записані [PERSON] та [PERSON] . (а.с.9) Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 25 березня 2014 року відділом реєстрації актів цивільного стану міста Ноябрськ Ямало-Ненецького автономного округу, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] . (а.с.13) Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 20 травня 2020 року Світловодським міськрайонним відділом державної реєстрації акті цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у м.Світловодськ Кіровоградської області. (а.с.14) Згідно копії довідки про склад сім`ї виданої 29 травня 2020 року головною правління ОСББ «Флагман-3» [PERSON] , [PERSON] на момент смерті, [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . (а.с.15) Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 10 грудня 1992 року, посвідченого старшим державним нотаріусом Світловодської державної нотаріальної контори. (а.с.18-19) Згідно інформації довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 62624720 від 25 листопада 2020 року спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] не заводилась. (а.с.17) Згідно копії відповіді приватного нотаріуса Світловодського міського нотаріального округу Кіровоградської області Васильченко В.М. від 25 листопада 2020 року, [PERSON] повідомлено про те, що нею було пропущено строки для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , передбачені частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України. (а.с.16) Таким чином, позивач, будучи онукою [PERSON] , яка померла [INFO] , має право на прийняття спадщини у вигляді квартири [ADDRESS] . Згідно з ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.1218 ЦПК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1 ст.1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та у відповідності до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно строк для прийняття спадщини пропущений з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За нормами ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Як вбачається з матеріалів справи, на час відкриття спадщини позивач не проживав разом зі спадкодавцем. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що до нотаріальної контори в установлений законом строк із заявою про прийняття спадщини вона не звернулася, оскільки на момент смерті своєї баби вона знаходилась не на території України, а перебувала на території Російської Федерації, а через інтенсивне розповсюдження територією України та територією Російської Федерації інфекційної хвороби COVID-19 мала складнощі у перетині державного кордону з метою приїзду до України для прийняття спадщини. Як роз`яснив Пленум ВСУ в абз.6 п.24 постанови від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з правовою позицією ВСУ від 04.11.2015 р. (справа №6-1486цс15), відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через поважні причини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Суд вважає причину пропуску позивачем строку на прийняття спадщини поважною, оскільки остання є спадкоємцем за законом, не реалізувала належне їй право на прийняття спадщини, пропустивши визначений законом строк через наявність об`єктивних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини. Таким чином, суд вважає за доцільне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном 2 (два) місяці з моменту набрання рішенням законної сили, забезпечивши право позивача на спадкування, враховуючи відсутність при цьому порушень прав третіх осіб чи інтересів держави. Судові витрати у справі віднести за рахунок позивача.

Outcome: approved