Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-28 00:00:00

У грудні 2016 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку тривалістю один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері. На обґрунтування позову зазначив, що [INFO] р. померла його мати [PERSON], яка залишила заповіт на його ім'я на квартиру за адресою: [ADDRESS]. Водночас інше своє майно мати заповіла дочці [PERSON] Після смерті матері він хворів і зараз хворіє, а тому не зміг вчасно звернутися до нотаріальної контори. Нещодавно він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але йому було повідомлено, що він пропустив строк для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] подав заяву про підтримання позовних вимог, а відповідач [PERSON] - про визнання позову. Сторони просили розглянути справу у їх відсутність. Київська міська рада та Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про розгляд справи повідомлені у встановленому законом порядку, проте в судове засідання їх представники не з'явилися без повідомлення причин неявки, письмових заперечень на позов не подали. Причини повторної неявки представників відповідача та третьої особи суд розцінює як не поважні і вважає за можливе розглянути справу у їх відсутність. Нез'явлення осіб, які беруть участь у справі, є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами. Вивчивши надані позивачем письмові докази, суд вважає встановленими такі обставини і визначені відповідно до них правовідносини. [INFO] р. у м. Києві померла [PERSON] (а.с. 3). За життя [PERSON] склала два заповіти щодо розпорядження майном на випадок своєї смерті, відповідно до яких квартиру за адресою: [ADDRESS], заповіла сину [PERSON], а інше майно, в тому числі і квартиру за адресою: [ADDRESS], - дочці [PERSON] (а.с. 4). Відповідно до положень частини 1 статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. За приписом статті 1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Судом встановлено, що позивач [PERSON] разом з матір'ю постійно не проживав і звернувся до Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини лише 20 грудня 2016 р., тобто на п'ять днів пропустив встановлений законом строк для подання такої заяви, у зв'язку з чим нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с. 3). Відповідач [PERSON] теж пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв'язку з чим також звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. З наданої позивачем медичної документації вбачається, що він хворіє на вірусний гепатит В, жовтянична форма, середньої важкості, та хронічний холецистит, у зв'язку з чим в період з 12 по 26 листопада 2016 р. перебував на стаціонарному лікуванні в Клінічній лікарні № 15 Подільського району м. Києва та був виписаний на амбулаторне лікування (а.с. 7). Отже з урахуванням наявності у позивача низки тяжких хронічних захворювань та перебування його на стаціонарному лікуванні протягом 15 днів із встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини суд визнає причини пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, що є підставою для визначення додаткового строку для подання такої заяви. На підставі викладеного,

Outcome: approved