Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-15 00:00:00

У грудні 2016 року позивачка [PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] , в якому з урахуванням уточнених позовних вимог, заявлених у квітні 2018 року, просить визнати за [PERSON] право власності на Ѕ частину житлового будинку, незавершеного будівництвом готовністю 100 %, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Короткий зміст позовних вимог В обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що вона перебувала у шлюбі з відповідачем з 27 квітня 1991 року, від шлюбу сторони мають 3-х дітей. Рішенням суду Харківського районного суду Харківської області від 15 вересня 2015 року. Недобудований житловий будинок [ADDRESS] готовністю 63% було подаровано сторонам матір`ю позивача [PERSON] у рівних частках. На даний час готовність вказаного житлового будинку складає 100 %, рішенням VІІ сесії V ІІ скликання Липецької сільської ради Харківського району Харківської області йому було присвоєно поштову адресу. Житловий будинок розташований на двох земельних ділянках площею 0,0709 га, що належить на праві власності позивачу та 0,07 га, що належить на праві власності відповідачу. Домоволодіння, яке підлягає поділу складається з двоповерхового будинку літ. «Б-1» загальною площею 360,60 кв.м., житловою 99,80 кв.м., прибудови літ. «»Б1-1, напівпідвалу ППД, ППД1, ППД2, мезоніну МЗ, МЗ1, МЗ2, тераси літ. «б», «б1», ганку літ. «б2», «б3», огорожі №1-3. При цьому житловий будинок облаштований двома входами, які повністю ізолюють приміщення першого поверху від приміщень другого поверху. Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 9215/23214 від 19.12.2017, згідно проведеного технічного огляду, матеріалів технічної інвентаризації, довідки КП «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» житловий будинок літ. Б-1 загальною площею 360,60 кв.м. по [ADDRESS] станом на день проведення дослідження завершений будівництвом. Процент готовності будинку складає 100 %. Питання поділу вищевказаного будинку може розглядатися лише після прийняття будівлі до експлуатації та після визначення часток співвласників, так як частки співвласників житлового будинку вказані лише на недобудований житловий будинок готовністю 63 %. Позивач вважає незаконним твердженням експерта про неможливість поділу будинку до прийняття його до експлуатації, оскільки об`єкт незавершеного будівництва сам по собі є окремим об`єктом права власності, а відтак може бути предметом цивільних правовідносин, Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено державну реєстрацію права власності саме на об`єкт незавершеного будівництва, що дає його власнику повне право розпоряджатися цим об`єктом на власний розсуд. Позивач вказує, що недобудований об`єкт був подарований сторонам матір`ю позивача у рівних частках та при цьому його будівництво було завершено сторонами під час шлюбу, а тому він є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, частки сторін у вказаному будинку є рівними. Процесуальні дії у справі Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 13 грудня 2016 вказаний позов надійшов у провадження судді Полєхіна А.Ю. \~ \~ \~ \~Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 19 грудня 2016 року відкрито провадження у даній справі. \~ \~ \~ \~Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 21 березня 2017 року по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, витребувані з КП «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» копію інвентаризаційної справи на житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] . Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. \~ \~ \~ \~23 лютого 2018 до суду надійшов висновок судової будівельно-технічної експертизи №9215/23214 від 19 грудня 2017. \~ \~ \~ \~Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12 березня 2018 року провадження у справі відновлено, справу призначено до судового розгляду. \~ \~ \~ \~19 квітня 2018 до суду надійшла уточнена позовна заява. \~ \~ \~ \~29 травня 2018 до суду надійшов відзив представника відповідача на позовну заяву. \~ \~ \~ \~Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 03 вересня 2018 справа надійшла у провадження судді Шинкарчука Я.А. \~ \~ \~ \~Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 04 вересня 2018 року цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про поділ майна подружжя прийнято до провадження судді Шинкарчука Я.А. Справу призначено до судового розгляду. \~ \~ \~ \~Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 28 квітня 2021 року позовна заява [PERSON] до [PERSON] про поділ майна подружжя залишена без розгляду. \~ \~ \~ \~Постановою Харківського апеляційного суду від 12 липня 2021 року ухвала Харківського районного суду Харківської області від 28 квітня 2021 ротку скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. Учасники справи в судове засідання не з`явилися. Представники сторін подали суду заяви про розгляд справи у їх відсутність. Частиною третьою статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини встановлені судом Сторони перебували у шлюбі, який був зареєстрований 27 квітня 1991 року у Липецькій сільській раді народних депутатів Харківського району, актовий запис № 9. Заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 15 вересня 2015 року шлюб між сторонами розірваний. (том 1 а.с. 10) Як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 72250358 від 04.11.2016 [PERSON] на праві власності на підставі державного акту про право власності на земельну ділянку, серія та номер: ХР № 25-91-062415, виданий 22.09.1997, виданий Липецькою сільською радою Харківського району Харківської області належить земельна ділянка з кадастровим номером 6325182001:00:001:0098 площею 0,0709 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: [ADDRESS] . (том 1 а.с. 17) Згідно технічного паспорту, виготовленого станом на 05 жовтня 2015 року за вищевказаною адресою розташований житловий будинок літ. «Б-1» загальною площею 360,60 кв.м., житловою 99,80 кв.м., прибудови літ. «»Б1-1, напівпідвалу ППД, ППД1, ППД2, мезоніну МЗ, МЗ1, МЗ2, тераси літ. «б», «б1», ганку літ. «б2», «б3», огорожі №1-3. (том 1 а.с. 11-16) Як вбачається з договору дарування від 07.04.1997 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Харківського району державної нотаріальної контори Богуновою Н.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 2-1283, [PERSON] , [PERSON] , в рівних частках кожний, прийняли у дар недобудований жилий будинок готовністю 63 %, літ. «Б-1», розташований в [ADDRESS] . (том 1 а.с. 85) Згідно довідки Липецької сільської ради Харківського району Харківської області від 20.12.2005 № 1714, недобудованому житловому будинку присвоєно номер [ADDRESS] . Згідно державних актів серії ХР 25-91062415, серії ХР 25-91062416 виданих Липецькою сільською радою Харківського району Харківської області сторонам належить земельна ділянка площею 0,07 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: [ADDRESS] . (том 1 а.с. 87-88) Згідно матеріалів інвентаризаційної справи № 1345 на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , право власності на недобудований житловий будинок за вищевказаною адресою за [PERSON] та [PERSON] не зареєстровано. Станом на 05.10.2015 р. завершений будівництвом житловий будинок літ. «Б-1» загальною площею 360,60 кв.м., житловою площею 99,80 кв.м. та огорожа № 1-3, відомості про прийняття його до експлуатації відсутні. Відповідно до дослідницької частини висновку судової будівельно-технічної експертизи № 9215/23214 від 19.12.2017, питання про поділ житлового будинку за адресою: [ADDRESS] може розглядатись лише після прийняття будівлі до експлуатації, з визначенням часток співвласників, на даний час здійснити поділ житлового будинку не виявляється можливим. Згідно висновків експерта, розмір будівельної готовності житлового будинку з надвірними будівлями, який розташований по [ADDRESS] складає 100 %. На даний час здійснити поділ вказаного житлового будинку, у тому числі з урахуванням частки кожного з подружжя неможливо. Запропонувати варіант розподілу, згідно якого [PERSON] виділити другий поверх в спірному житловому будинку, а [PERSON] перший поверх в даному житловому будинку, напівпідвал поділити відповідно до часток кожного, виділивши [PERSON] частину напівпідвалу, яка розташована на частці земельної ділянки, що належить [PERSON] на праві власності, наданий час не виявляється можливим. (том 1 а.с. 129-148) Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Згідно зі статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України). Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»). Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 2\~ст. 331 ЦК України\~право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Частиною 3 вказаної норми передбачено, що до завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна). Оскільки за сторонами не зареєстровано право власності на подарований недобудований житловий будинок готовністю 63 % по [ADDRESS] , після завершення будівництва спірний будинок не прийнятий в експлуатацію та не здійснена державна реєстрація права власності на будинок, вказаний об`єкт не може бути об`єктом права власності. Відповідно до\~статті 60 Сімейного кодексу України\~майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності. Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Відповідно до вимог ч.1\~ст.63 Сімейного кодексу України\~дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Крім того, за змістом ч.1\~ст.70 Сімейного кодексу України\~\~у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. У ЦК України, крім понять «нерухомість», «нерухоме майно», «об`єкт нерухомого майна» (частина перша статті 181, пункт 6 частини першої статті 346, статті 350, 351), вживаються також інші поняття, наприклад: «об`єкт незавершеного будівництва» (стаття 331), «об`єкт будівництва» (статті 876, 877, 879881, 883), однак прямого визначення цих понять не міститься. Виходячи з аналізу чинного законодавства та враховуючи характерні ознаки незавершеного будівництва, слід визнати, що об`єкт будівництва (об`єкт незавершеного будівництва) це нерухома річ особливого роду: її фізичне створення розпочато, однак не завершено. Щодо такої речі можливе встановлення будь-яких суб`єктивних майнових, а також зобов`язальних прав, у випадках та в порядку, визначених актами цивільного законодавства. Вирішуючи питання про виникнення, зміну та припинення суб`єктивних цивільних прав стосовно об`єкта незавершеного будівництва, потрібно враховувати особливості та обмеження, встановлені законодавчими актами. Відповідно до частини другої статті 331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Отже, новостворене нерухоме майно набуває юридичного статусу житлового будинку після прийняття його до експлуатації і з моменту державної реєстрації права власності на нього. Однак до цього, не будучи житловим будинком з юридичного погляду, об`єкт незавершеного будівництва є сукупністю будівельних матеріалів, тобто речей як предметів матеріального світу, щодо яких можуть виникати цивільні права та обов`язки, тому такий об`єкт є майном, яке за передбачених законом умов може належати на праві спільної сумісної власності подружжю і з дотриманням будівельних норм і правил підлягати поділу між ними. За позовом дружини, членів сім`ї забудовника, які спільно будували будинок, а також спадкоємців суд має право здійснити поділ об`єкта незавершеного будівництва, якщо, враховуючи ступінь його готовності, можна визначити окремі частини, що підлягають виділу, і технічно можливо довести до кінця будівництво зазначеними особами. У разі неможливості поділу об`єкта незавершеного будівництва суд може визнати право за цими особами на будівельні матеріали і конструктивні елементи будинку або з урахуванням конкретних обставин залишити його одній зі сторін, а іншій присудити грошову компенсацію. Правовий аналіз наведених норм матеріального права дозволяє дійти висновку про те, що об`єкт незавершеного будівництва, зведений за час шлюбу, може бути визнаний об`єктом права спільної сумісної власності подружжя із визначенням часток. При цьому суд може визнати право на частину об`єкта незавершеного будівництва за кожною зі сторін. Висновки за результатами розгляду справи Мотивуючи позовні вимоги, позивачка посилалася на те, що об`єкт незавершеного будівництва сам по собі є окремим об`єктом права власності, а відтак може бути предметом цивільних правовідносин, Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено державну реєстрацію права власності саме на об`єкт незавершеного будівництва, що дає його власнику повне право розпоряджатися цим об`єктом на власний розсуд. Проте, вказане твердження не ґрунтується на вимогах чинного законодавства, адже за сторонами не зареєстровано право власності на недобудований житловий будинок готовністю 63 % на підставі договору дарування від 07.04.1997 року, після закінчення будівництва спірний житловий будинок не введений в експлуатацію, право власності на нього не зареєстровано. При таких обставинах, враховуючи, що право власності на спірний житловий будинок у сторін у встановленому законодавством порядку не виникло, суд не вбачає підстав для визнання за [PERSON] права власності на частину незавершеного будівництвом будинку, з вимогами про поділ майна подружжя в інший спосіб позивач не зверталася. Вирішуючи спір, встановивши фактичні обставини справи, здійснивши правову оцінку наявним у справі доказам у їх сукупності, суд відмовляє у задоволенні вимоги виходячи з того, що обраний позивачем спосіб захисту порушеного права є ефективний, оскільки спрямований на відновлення його, відповідає змісту відповідного права й характеру його обмеження.

Outcome: dismissed