Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-19 00:00:00

У грудні 2015 року представник ПАТ «Чернігівобленерго» звернувся з позовом до суду про стягнення з [PERSON] відшкодування завданих збитків у сумі 10045 грн. 60 коп. та судові витрати. Позовні вимоги мотивував тим, що відповідачем було порушено Правила користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМ України від 26 липня 1999 року № 1357, він самовільно підключився до електричної мережі з порушенням схеми обліку, шляхом улаштування додаткового відгалуження з установкою побутової розетки, з відкритим типом прокладання проводки. Самовільне підключення виконане проводом. При підключенні струмоприймачів до даного відгалуження енергія споживалась, а приладом обліку не враховувалась. Рішенням Менського районного суду Чернігівської області від 19 травня 2016 року позов ПАТ «Чернігівобленерго» задоволено, стягнуто з [PERSON], на користь позивача суму відшкодування завданих збитків в розмірі 10045 грн. 60 коп. та судовий збір в сумі 1218 грн.. Не погоджуючись з даним рішенням [PERSON] звернувся з апеляційною скаргою, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, просив рішення Менського районного суду Чернігівської області від 19 травня 2016 року скасувати та ухвалити нове рішення в редакції: «Позов ПАТ «Чернігівобленерго» до [PERSON] про стягнення збитків, завданих порушенням п.3.1. підпункту 5) Методики, що встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року №28, а також Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 - задовольнити частково. Стягнути з [PERSON] на користь ПАТ «Чернігівобленерго» суму відшкодування завданих збитків в розмірі 873 грн. 01 коп. та судовий збір 105 грн. 97 коп. В решті позовних вимог відмовити». Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що перевірка проводилась у його гаражі по вул.Урицького (нині Поштова) в м.Мена, а не в його житловому будинку [ADDRESS], а також було виявлено лише самовільне підключення і споживання електричної енергії через побутову розетку з максимальною силою проходження струму через неї не більше 16 ампер, без порушення схеми обліку, при наявності договору між постачальником і споживачем електричної енергії, інших порушень ним допущено не було, що має суттєве значення при вирішенні справи. Апелянт вважає, що при розрахунку ПАТ «Чернігівобленерго» необґрунтовано завищив збитки, не правильно нарахувало збитки. Також всупереч об'єктивних обставин справи, які були встановлені під час судового розгляду, неправильно було застосовано вимоги п.3.1 п.п.5 та 7 Методики - самовільного підключення та використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Зазначає, що в мотивувальній частині судового рішення взагалі відсутня будь-яка формула розрахунку на підставах п.3.1, адже головною причиною спору між позивачем та відповідачем було різне тлумачення Методики розрахунку, що встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, які судом взагалі не були досліджені. [PERSON] посилається також на порушення судом норм процесуального права, вважає, що судом не було залучено до справи, в якості речового доказу, електророзетки із гаражу із спроможністю навантаження електроструму не більше 16 ампер, в які було виявлено без облікове споживання електроенергії; не залучено фотознімки розетки; 19 травня 2016 року було проведено судове засідання без участі представника відповідача; не було взято до уваги показання всіх свідків. Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступного висновку. Статтями 213, 214 ЦПК України передбачено, що рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувались вимоги і заперечення, якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Згідно ч.1 ст.307 ЦПК України за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апеляційний суд має право, крім іншого, скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення по суті позовних вимог. Задовольняючи позов ПАТ «Чернігівобленерго» суд першої інстанції виходив з того, що пояснення свідків, наявні в матеріалах справи докази, свідчить про порушення [PERSON] Правил користування електричної електричною енергією для населення. Будь-яких порушень з боку представників позивача та осіб, що проводили перевірку у [PERSON] та складали відповідні документи з цього приводу в судовому засіданні не встановлено і відповідачем та його представниками не доведено та не надано з цього приводу ніяких доказів. Також судом зазначено, що відповідно до Методики, що встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року №28 або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, дана Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема, як використання «штучного нуля», що призвело до споживання не облікованої електричної енергії. «Штучний нуль» - додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з «нульовим» проводом внутрішньо будинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - «фаза» у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття «штучний нуль». У разі виявлення у споживача порушень, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в актів про порушення та позначається на схемі. Однак, повністю з таким висновком не може погодитись колегія суддів апеляційного суду. Відповідно до ст.212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику», а також нормативно-правовими актами в сфері електропостачання. Постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. Згідно положень ст.ст.6, 626-631, 526 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно зі ст.611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Нормою ч.4 ст.26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною енергією для населення від 26 липня 1999 року №1357 (далі - Правила). Відповідно до п.48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність перед енергопостачальником за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Згідно п.53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Судом встановлено, що 30 липня .2015 року в м.Мена по вул.Урицького представниками ПАТ «Чернігівобленерго» при обстеженні електроустановок споживача щодо повноти обліку споживання електричної енергії, у відповідача [PERSON] був виявлений факт порушення Правил користування електричної електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі споживача з порушенням схеми обліку, шляхом улаштування додаткового відгалуження з установкою побутової розетки, з відкритим типом прокладання проводки. Факт порушення зафіксовано в Акті про порушення № 149188 від 30 липня 2015 року та схемі підключення електроустановок споживача - додаток №1 до Акту про порушення (а.с.3,4). Відповідно до п. 42 ПКЕЕн споживач зобов'язаний дотримуватись вимог нормативно - технічних документів. Частина 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачає, що споживач електроенергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно - технічних документів, згідно з умовами договору. Стаття 27 вказаного Закону передбачає, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Відповідно до п.53 вказаних Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. За змістом пп.4, 5 п.3.1 Методики підставою для застосування положень Методики є, зокрема, самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку або без такого порушення. Згідно п.3.1 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Відповідно п.3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період). Відповідно до п. 3.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою 2.7 Методики. Відповідно до розрахунку вартості безобліково спожитої електроенергії по акту №149188 від 30 липня 2015 року, збитки енергопостачальника склали 10045 грн. 60 коп. (а.с.6). Розрахунок (а.с.6) обґрунтовано проведений згідно Методики за формулою, вказаною у пункті 2.7. з урахуванням сили струму, визначеної з найменшої поперечної площі перерізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення і зазначеної як в акті про порушення так і в схемі підключення (а.с.3-4) та з урахуванням інших чинників, передбачених Методикою. Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позову ПАТ «Чернігівобленерго», прийнятого за результатами розгляду Акту №149188 від 30 липня 2015 року про порушення Правил користування електричною енергією, а саме самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (п.п.5 п. 3.1 Методики) Наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують правильність висновків суду першої інстанції в зазначеній частині та свідчать про неправильне розуміння відповідачем поняття самовільного підключення до електричної мережі енергопостачальника з порушенням чи без порушення схеми обліку. Проте, знайшли своє підтвердження доводи апеляційної скарги, що суд в своєму рішенні безпідставно посилався на поняття використання «штучного нуля». Згідно підпункту 7 п.3.1 Методики, порушенням споживачами правил користування електричною енергією є використання «штучного нуля» з метою позаоблікового споживання електричної енергії. «Штучний нуль» - додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з «нульовим» проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови «неправильного» підключення лічильника (наприклад, у разі, якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником, - «фаза» у третій клемі), дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття «штучний нуль». Як встановлено судом, і це не заперечують ні позивач, ні відповідач, [PERSON] здійснив самовільне підключення електропроводки до електричної мережі шляхом улаштування додаткового відгалуження з установкою побутової розетки з відкритим типом прокладання проводки, внаслідок чого електроенергія використовувалась поза приладом обліку. Вказане самовільне підключення і є порушенням схеми обліку. Ця обставина зазначена в описовій та мотивувальній частинах рішення. Однак, судом помилково в мотивувальній частині рішення також зазначено поняття такого порушення ПКЕЕн, як використання «штучного нуля» що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Вказаний висновок необхідно виключити з мотивувальної частини рішення суду першої інстанції посилання оскільки така обставина не встановлювалась, не досліджувалась та не була предметом позову. Діючим законодавством України передбачено, що рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Враховуючи те, що обставини справи судом встановлені повно й правильно та у справі не вимагається додаткової перевірки доказів, а допущені судом помилки в посиланні на порушення ПКЕЕН, як використання «штучного нуля» не вплинули на правильність вирішення спору, судове рішення підлягає зміні в мотивах.

Outcome: partial