Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-01 00:00:00

У грудні 2019 [PERSON] звернувся до суду з позовом до Комуцнального підприємства «Жилкомсервіс» про відшкодування матеріальної шкоди в сумі 10 000 грн., спричиненої залиттям квартири. Позовна заява мотивована тим, що він є власником Ѕ частини двокімнатної квартири [ADDRESS] . Зазначив, що 08.10.2019 сталося залиття квартири, а саме стелі та стін у коридорі. Комісією КП «Жилкомсервіс», із залученням майстру КП «Харківводоканал», 10.10.2019 складено акт обстеження, згідно з яким причиною залиття є протікання стояка господарсько-побутової каналізації, що знаходиться у вище розташованій квартирі № 5 .З урахуванням вартості будівельних матеріалів та послуг з надання ремонтних робіт позивач оцінив розмір завданої йому шкоди у 10 000 грн. Посилається на те, що згідно Правил надання населенню послуг з водо-, теплопостачання та водовідведення» виконавцем є житлово-експлуатаційні та водо-, теплопостачальні, каналізаційні або інші підприємства і організації, які безпосередньо надать спроживачеві комунальні послуги, тобто КП «Жилкомсервіс», який зобов`язаний контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж, перевірку стану внутрішньо-будинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта. В подальшому, [PERSON] подав заяву про зміну предмета позову, зазначивши співвідповідачем Комунальне підприємство ( далі КП) «Харківводоканал» та просив стягнуто з відповідачів завдану шкоду, приймаючи до уваги, що відповідач-КП «Жилкомсервіс» неналежно виконував свої обов`язки щодо організації проведення поточного ремонту та капітального ремонту житлового фонду та інженерного обладнання, технічного обслуговування жилих будинків, як управителя майна багатоквартирного будинку, а КП «Харківводоканал», з яким КП «Жилкомсервіс» уклало договір брало на себе обов`язок здійснювати утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем водовідведення, які включають у себе аварійне-диспетчерське обслуговування ( а.с. 63-74). В судове засідання [PERSON] не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, разом із заявою про зміну предмета позову надав клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, позовні вимоги підтримує ( а.с. 79, 140). Не погоджуючись з позовом КП «Жилкомсервіс» надало відзив на позовну заяву, в якому пояснює, що відповідно до п.7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків та гуртожитків» власник та наймач квартири зобов`язаний, зокрема, використовувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання будинків, отже тягар належного утримання майна та обов`язки при здійсненні права власності покладено на власника, наймача житлового приміщення-кв. [ADDRESS] . Спільним майном багатоквартирного будинку є сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, тобто каналізаційна труба, що стала причиною події, та знаходиться у співвласності усіх власників квартири будинку. На думку відповідача, причиною течі стояка господарсько-побутової каналізації сталася недбалість власника, наймача ( орендаря) квартири [ADDRESS] , оскільки пасивна поведінка має всі ознаки бездіяльності. Власник квартира своєчасно не звернувся до виконавця послуги для усунення течі та запобігання нанесення шкоди. Стверджує, що КП «Жилкомсервіс» виконує свої статутні завдання та функції шляхом укладення договорів на обслуговування житлово-комунальними послугами споживачів з виконавцями послуг, яким визнано рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради № 1186 від 20.12.2006 ДКП «Харківкомуночиствод» та КП «ВТП «Вода» ( перейменовано на КП «Харківводоканал».( а.с. 26-34). КП «Жилкомсеровіс» надіслав до суду клопотання про розгляд справи за позовом [PERSON] без участі представника ( а.с.62, 142) Відповідач-КП «Харківводоканал» проти позову заперечував, виклавши свої доводи та аргументи у відзиві на позов та зазначивши, що КП «Жилкомсервіс» надає мешканцям міста послуги з технічного обслуговування внутрішньобудинкових мереж на підставі публічного договору про надання житлово-комунальних послуг, опублікованого у газеті «Слобода» 28.11.2006. Предметом договору є забезпечення виконавцем, тобто КП «Жилкомсервіс» надання послуг з утримання будинків і споруд, прибудинкових територій. Обов`язок виконавця утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснення їх технічного обслуговування та ремонт передбачено п.п. 3 п.15 Договору про надання житлово-комунальних послуг. Представник вважає, що КП «Харківводоканал» не є належним відповідачем по даній справі, оскільки послуги з утримання внутрішньобудинкових систем водовідведення сплачуються до КП «Жилкомсервіс».На підставі договору, укладеному між відповідачами, КП «Харківводоканал» виконує технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем водовідведення, яке включає аварійно-диспетчерське обслуговування, пов`язане з негайним усуненням несправностей та пошкоджень внутрішньобудинкових систем та ліквідація аварійних ситуацій на внутрішньобудинкових системах житлових будинків комунальної власності територіальної громади м.Харкова. Умовами договору не передбачено обов`язку КП «Харківводоканал» проведення поточного і капітального ремонтів, так як роботи капітального характеру проводить КП «Жилкомсервіс». Замовник послуг ( спроживач [PERSON] ) і субпідрядник ( КП «Харківводоканал») не мають права пред`являти один до одного вимоги, пов`язані з порушенням договорів, укладених кожним з них з генеральним підрядником, тобто КП «Жилкомсервіс». Крім того, зазначає, що у разі залиття квартири складається акт, в якому фіксується факт і причини його виникнення по формі, визначеному додатком № 4 до «Правил отримання жилих будинків та прибудинкових територій» і повинен містити опис наслідків залиття, а саме ушкодження, однак в акті, наданого позивачем до позову не міститься опису наслідків залиття квартири ( а.с. 99-101). В судовому засіданні представник відповідача-КП «Харківводоканал» підтримав свої заперечення і просив відмовити у задоволенні позовних вимог, враховуючи також відсутність будь-яких доказів спричиненої позивачеві шкоди та її розмірів. Від [PERSON] надійшла відповідь на відзив КП «Харківводоканал» , в якій він стверджував, що на відповідача був покладено обов`язок здійснювати утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем водовіведення, які включають у себе аварійно-диспетчерське обслуговування. Акт про залиття квартири від 10.10.2019 спростовує аргумент відповідача про відсутність доказів його вини. ( а.с. 151-153). За клопотанням позивача , ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 27.07.2020 залучено до участі у справі в якості співвідповідача-КП «Харківводоканал» та прийнята заява [PERSON] про зміну предмету позову ( а.с. 75-76, 88-89). Ухвалою суду від 09.10.2020, за клопотанням позивача, залучена до участі у справі в якості третьої особи- [PERSON] -співвласник [ADDRESS] ( а.с. 159-160). [PERSON] в судове засідання не з`явилась, надіслала суду заяву про розгляд справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримує ( а.с. 134). Ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 09.10.2020 призначена у справі, за клопотанням позивача, судова оціночна будівельно-технічна експертиза, проведення якої доручено Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім.Засл.проф. М.С.Бокаріуса». На час проведення експертизи зупинено провадження у справі ( а.с. 77-78, 157-158). [PERSON] не виконано клопотання експерта від 23.02.2021 про надання додаткових матеріалів- технічного паспорту на квартиру та не оплачено рахунок за проведення дослідження, тому 31.05.2021 судова будівельно-технічна експертиза знята з проведення без виконання ( а.с. 167,171). Ухвалою суду від 14.06.2021 поновлено провадження у справі. ( а.с. 174). Суд, вислухавши вступне слово представник КП «Харківводоканал» , перевіривши матеріали справи, оцінивши надані докази, приходить до наступного. Судом встановлено , що [PERSON] і [PERSON] є співвласниками [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом ( а.с. 6, 137). За довідкою Реєстру територіальної громади м.Харкова в квартирі проживають та зареєстровані позивач [PERSON] разом з малолітньою дитиною ( а.с. 9). Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Примірник акту міститься в додатку 4 до цих Правил. Як вбачається з акту обстеження від 10.10.2019, складеного комісією дільниці № 23 КП «Жилкомсервіс», із залученням майстра КП «Водоканал», на звернення жильця [ADDRESS] , встановлено, що виникло залиття стіни і стелі в коридорі через течу стояка господарсько- побутової каналізації з вище розташованої квартири № 5 . За висновком комісії необхідно виконати ремонт стояка в кв. [ADDRESS] . При цьому акт не містить інформації про дату залиття, перевірку факту течі стояка в квартирі 5 , що не розташована безпосередньо над квартирою позивача, причини такої течі, наявність одного стояка кв.кв. 2 та 5 , а також виконавця ремонту стояка за приписами комісії. Обстеження на предмет встановлення такого пошкодження стояка каналізації в кв. 5 або перевірка залиття саме 08.10.2019, як пояснює позивач у позові, із залученням мешканців цієї квартири не проводилась. Не зафіксовано в акті характеру залиття , завданої матеріальної шкоди (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість), висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття, або вини підприємства.Не мається підтверджень про звернення позивача до диспетчерської служби відповідачів 08.10.2019 про усунення причин аварійної ситуації та про проведення заходів по її ліквідації. Надання доступу для виявлення причини пошкодження і течі в кв.5 комісія у мешканців не вимагала. Зазначений акт складено всупереч вимогам Правил , не містить характеру залиття квартири та його конкретні причини, а також відсутня фактична дата залиття та інші необхідні для такого документа реквізити, тому цей акт не може бути належним та допустимим доказом заподіяння відповідачами майнової шкоди позивачу. Відповідно до частин першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Приймаючи до уваги, що особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини, а висновками акту вина не встановлена, суд позбавлений можливості повно та всебічно з`ясувати зазначені обставини, з покладенням обов`язку по відшкодуванню шкоди на відповідачів, або одного з них. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За положеннями статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Ефективність судового захисту залежить не тільки від досконалості процедури розгляду судами справ, а й від поведінки осіб, які беруть участь у справі, сумлінного здійснення ними своїх процесуальних прав і обов`язків. За приписами частини 3 ст. 12, частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви ( ч.2 ст. 83 ЦПК України). Разом з позовом [PERSON] не подав докази розміру заподіяної йому шкоди, про відшкодування якої він просив. В судове засідання позивач подав клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, яке було задоволено ухвалою суду від 09.10.2020. Згідно з частиною четвертою, пунктами 3-5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Відповідно до частини першої статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. З аналізу наведеної норми процесуального закону можна дійти висновку, що нею законодавець встановив спеціальну процесуальну санкцію для осіб, які ухиляються від участі у експертизі. Невиконання позивачем клопотання експерта щодо надання технічного паспорту на квартиру, узгодження обстеження квартири, оплати вартості дослідження призвели до неможливості проведення експертизи. Суд, встановивши фактичні обставини справи , дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності та співставленні, дійшов висновку про те, що позивач не довів наявність протиправної поведінки відповідачів, наслідком якої йому завдано майнову шкоду, не надав також доказів її розміру, тому у задоволенні позовних вимог відмовляє. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed