Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-14 00:00:00

У вересні 2019 року [PERSON] звернулася до суду із вищезазначеним позовом. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.09.2019 дана цивільна справа розподілена головуючому судді Васильченку О.В. Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Васильченка О.В. від 05.02.2020 відкрито провадження у справі та призначено в загальному позовному провадженні у підготовче судове засідання на 21.04.2020 о 10-30 год. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2021, цивільну справу № 758/11564/19 (номер провадження 2/758/2067/21) передано судді Подільського районного суду м. Києва Петрову Д.В., оскільки суддю Васильченка О.В. згідно рішення Вищої ради правосуддя № 798/0/15-21 від 08.04.2021 звільнено з посади судді Подільського районного суду м. Києва у зв`язку з поданням заяви про відставку. Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Петрова Д.В. від 16.04.2021 справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду у судове засідання в порядку загального позовного провадження. В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що [INFO] померла її свекруха [PERSON] , [INFO] , яка проживала за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина на 1/2 частину квартири за адресою: [ADDRESS] . Друга половина цієї квартири належить позивачці згідно із свідоцтвом про право на спадщину за Законом ( Витяг про реєстрацію за номером 38767379 від 30.10.2014). За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений 19.03.2015 за реєстром номер 11-184 Другою київською нотаріальною конторою на все своє майно, що їй належить заповідала позивачці, як своїй невістці. 05.03.2019 позивачка звернулася до Другої державної київської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але постановою державного нотаріуса від 05.09.2019 за номером 4598/02-31 позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, так як вона не прийняла спадщину у встановлений законом шестимісячний термін та не вступила в права спадкоємця фактично. Позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, так як є людиною похилого віку. З 2007 року перебуває на диспансерному обліку у лікаря ЗПСМ. Перенесла інсульт, має гіпертонічну хворобу 3 ступеня, ІХС, серцеву недостатність 1 ст., атеросклероз коронарних судин. Після догляду за 92-річною свекрухою [PERSON] , яка пролежала вісім місяців, не піднімаючись з ліжка і мала багато хвороб, а головне розвинуту відкриту гангрену правої ноги, позивачка була зовсім виснажена і фізично і морально. Просила ухвалити рішення яким визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої [PERSON] . В судове засідання позивачка не з`явилася, до суду подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. До суду надіслав заяву, в якій просив розглянути справу без його участі. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що позивачка була невісткою [PERSON] , [INFO] . Відповідно до заповіту від 19.03.2015 серії НАВ № 388797, зареєстрованого у реєстрі за № 11-184, посвідченого державним нотаріусом Другої київської державної нотаріальної контори Костенко Л.Ю., [PERSON] , [INFO] на випадок своєї смерті заповіла все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось [PERSON] , [INFO] . Згідно із свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 02 березня 2019 року Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, [INFO] у місті Києві померла [PERSON] , [INFO] , про що в книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис № 3922. Згідно із постановою державного нотаріуса Другої київської державної нотаріальної контори від 05.09.2019, було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , у зв`язку з пропущенням строку прийняття спадщини. Отже, з досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачкою свого права на спадкування за заповітом після померлої свекрухи [PERSON] , у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України. Так, частиною 1 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини [PERSON] суд зазначає наступне. Після смерті свекрухи позивача [PERSON] , позивачка у шестимісячний строк не подала заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, так як погіршився стан її здоров`я, що підтверджується доданими до позовної заяви копіями медичної документації. Зазначені обставини, на думку суду, виключали можливість звернення позивачки в установлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свекрухи. Суд вважає, що зазначені причини є поважними та пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки на вчинення цих дій. За таких обставин суд доходить висновку, що причина пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини є поважною, у зв`язку з чим вважає за можливе позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити, визначивши позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у 3 місяці з дня набрання цим рішенням законної сили. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує, що хоча позов і задоволено у повному обсязі, проте відповідач в особі державної нотаріальної контори не порушував своїми діями або бездіяльністю права позивачки на спадкове майно. Цей спір виник виключно внаслідок бездіяльності самої позивачки, яка була зумовлена об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, а тому суд вважає, що стягнення судових витрат з відповідача на користь позивачки в даному випадку буде несправедливим. На підставі викладеного та

Outcome: approved