Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-25 00:00:00

У грудні 2016 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON], про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, в якому просив суд визнати за ним право власності на 1/2 частину кімнат [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON], який помер [INFO]. В обґрунтування позову позивач посилався на те, що [INFO] помер його батько [PERSON]. Після смерті батька залишилося спадкове майно, а саме: 1/2 частина кімнат [ADDRESS]. Він є спадкоємцем після померлого. Він звернувся до Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька. Однак, державним нотаріусом Першої Павлоградської державної нотаріальної контори у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом йому було відмовлено, у зв'язку з тим, що відсутній правовстановлюючий документ на спадкове майно. Зазначена 1/2 частина кімнат [ADDRESS] належала його батькові на підставі свідоцтва про право власності, виданого 10.03.2009 року Павлоградським міським відділом по обліку та розподілу житлової площі. Однак, зазначене свідоцтво було втрачено. У зв'язку з тим, що він не може отримати свідоцтво про право власності на спадщину після померлого батька, він змушений звернутися до суду за захистом своїх прав. У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити на доводах та підставах, зазначених у позові. Представник відповідача Павлоградської міської ради Дніпропетровської області в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду. Представник третьої особи [PERSON] - [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог та просив суд відмовити позивачу в задоволенні позову, так як [PERSON] вважає, що вона також є спадкоємицею померлого та має право на спадщину, як колишня дружина. Представник третьої особи Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду. Вислухавши учасників справи, вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе задовольнити позов з наступних підстав. Статтею 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до вимог статті 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів; право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Так судом по справі встановлено, що [INFO] помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть. 29 січня 2016 року Першою Павлоградською державною нотаріальною конторою Дніпропетровської області на підставі заяви [PERSON], сина померлого, заведено спадкову справу № 36/2016 до майна померлого [INFO] [PERSON]. Державним нотаріусом Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Шкицькою Ю.А. [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, на тій підставі, що позивачем не було надано правовстановлюючих документів на спадкове майно, а саме: 1/2 частину кімнат [ADDRESS]. Крім того, з заявою про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] до Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області звернулася [PERSON], колишня дружина померлого (як зазначено у заяві), однак з пропущенням строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, про що її було повідомлено державним нотаріусом. Докази в підтвердження родинних зв'язків між [PERSON] та померлим [PERSON] у спадковій справі відсутні, а також не надані під час розгляду справи. Спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), як зазначено у статті 1216 ЦК України. Стаття 1217 ЦК України встановлює, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Відповідно до статті 1256 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Стаття 1261 ЦК України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до статті 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. У частині 2 статті 1274 ЦК України зазначено, що спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги. Стаття 1296 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Стаття 1297 ЦК України встановлює обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Стаття 392 ЦК України передбачає, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Як вбачається з довідки КП Павлоградське МБТІ за № 1979 від 19.09.2016 року право власності на кімнати [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] (1/2 частина кімнат у гуртожитку) та [PERSON] (1/2 частина кімнат у гуртожитку) на підставі свідоцтва про право власності, виданого 10.03.2009 року Павлоградським відділом по обліку та розподілу житлової площі. Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна № 70755909 від 18.10.2016 року, право власності на кімнати [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] (1/2 частина кімнат у гуртожитку) та [PERSON] (1/2 частина кімнат у гуртожитку) на підставі свідоцтва про право власності, виданого 10.03.2009 року Павлоградським відділом по обліку та розподілу житлової площі. Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право власності на спадок видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадок в порядку встановленим цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадок особа може звернутись в суд за правилами позовного провадження. У зв'язку з тим, що в судовому засіданні встановлено, що позивач є єдиним спадкоємцем першої черги за законом після померлого батька [PERSON], якому на праві власності належала 1/2 частина кімнат [ADDRESS], тому суд вважає, що позовні вимоги позивача доведені матеріалами справи, обґрунтовані та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved