Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-14 00:00:00

У грудні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача 12 272 грн 11 коп. суми нарахування по акту порушення правил користування електричною енергією. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач є споживачем електричної енергії, абонентом АТ «Харківобленерго» за адресою: [ADDRESS] , особовий рахунок № [NUMBER] відкрито на його ім`я згідно з договором на користування електричною енергією № 27771 від 06 жовтня 2007 року. 01 червня 2017 року представниками АТ «Харківобленерго» було проведено огляд електроустановок за адресою відповідача, внаслідок якого було виявлено факт порушення пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.2009 (надалі - ПКЕЕН), - розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж, споживання електричної енергії поза приладом обліку, а саме: підключення електропроводки поза приладом обліку № 8145195. Самовільне підключення виконано в місці, де представники АК «Харківобленерго» мали можливість виявити порушення. Прилад обліку знаходиться у будинку, електрична енергія споживається приладом обліку № 8145195, але не враховується приладом обліку. Представниками АТ «Харківобленерго» в присутності споживача [PERSON] був складений акт № 209979 від 01.06.2017, в якому зафіксоване вказане порушення. З вказаним актом відповідач не погодився, від підпису акта відмовився. Відповідачеві відповідно до пункту 53 ПКЕЕН поштою направлено повідомлення про час і дату розгляду акта, яке відповідачем отримано, що підтверджується поштовим повідомленням. Відповідач на комісію не з`явився. Згідно з протоколом № 180 від 20 липня 2017 року відповідачу з боку АТ «Харківобленерго» на підставі акту № 209979 від 01.06.2017 та відповідно до «Методики розрахунку електроенергії недорахованої в результаті порушення споживачем - фізичною особою ПКЕЕн», затвердженої Постановою НКРЕ від 14.10.2010 № 1338 (надалі Методики), виконані нарахування за період з 27 січня 2017 року по 01 червня 2017 року за 7 520 кВт/ч в сумі 12 272, 11 грн. Добровільно нараховану суму відповідач не сплатив, у зв`язку з чим позивач вимушений звернутися до суду з позовом про стягнення нарахованої суми , а також витрат на сплату судового збору, сплачені позивачем. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 05 грудня 2019 року позовна заява залишена без руху, позивачу наданий десятиденний строк з дня отримання вказаної ухвали для усунення недоліків. У встановлений судом строк недоліки позовної заяви усунуті. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 27 грудня 201 року позовна заява прийнята до розгляду та відкрити провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 30 липня 2020 року заява представника відповідача [PERSON] - адвоката Ломакіна Едуарда Володимировича по виклик свідків задоволена. Викликані в судове засідання, в якості свідків: начальник Харківського РОЕ [PERSON], заступник начальника Харківського РОЕ [PERSON], електромонтер Харківського РОЕ [PERSON] та електромонтер Харківського РОЕ [PERSON] . В судовому засіданні представник позивача - юрисконсульт управління судового захисту та примусового стягнення АТ «Харківобленерго» підтримав позовні вимоги, які прохав задовольнити. Акт про порушення № 209979 від 01.06.2017 складений відповідно до вимог ПКЕЕН, розрахунок позивача виконано відповідно до вимог закону. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Ломакін Е.В. заперечував проти позовних вимог, оскільки відповідно до акту про порушення доданого до позовної заяви не можливо встановити у якому місці та яким чином було виявлено самовільне підключення будинку відповідача до мережі електричної енергії. В акті працівниками АК «Харківобленерго» зазначено, що до акту додається фотофіксація порушення, однак до акту не додані фотознімки, докази проведення фотофіксації. Відповідно до змісту акту встановлено, що порушення виявлено «в місці, де представники АК «Харківобленерго» мали можливість виявити порушення в результаті контрольного огляду приладу обліку» Контроль огляду проводиться кожного разу коли відбувається контрольне відбирання показників лічильника, а тому при кожному відвідуванні будинку з метою відбирання показників лічильника у працівників АК «Харківобленерго» була можливість виявити це порушення. Однак розрахунок заборгованості зроблений за тривалий час, а ні з моменту останнього зняття показників лічильника. Крім того, в акті про порушення не зазначено де саме знаходиться самовільне підключення до мереж електричної енергії. Не зрозуміло, що це підключення зроблено саме відповідачем, та де саме знаходиться місце підключення. З урахуванням зазначеного для встановлення обставин справи представником відповідача було заявлено клопотання про виклик свідків. Суд, вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків, розглянувши матеріали справи і оцінивши наявні в справі письмові докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, виходить з такого. Між відповідачем [PERSON] та АК «Харківобленерго укладено договір про користування електричною енергією № 27771 від 06 жовтня 2007 року за адресою [ADDRESS] . При перевірці дотримання вимог Закону України «Про електроенергетику», ПКЕЕН у відповідача 01 червня 2017 року виявлено порушення вимог діючого законодавства України, про що було складено відповідний акт. Відповідно до акту про порушення № 209979 від 01 червня 2017, було встановлено, що споживач [PERSON] за адресою [ADDRESS] , порушив пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.2009 (надалі - ПКЕЕН), - розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж, споживання електричної енергії поза приладом обліку, а саме: підключення електропроводки поза приладом обліку № 8145195. Самовільне підключення виконано в місці, де представники АК «Харківобленерго» мали можливість виявити порушення в результаті контрольного огляду прибору обліку. Прилад обліку знаходиться у будинку, електрична енергія споживається приладом обліку № 8145195, але не враховується приладом обліку. Від підпису акту [PERSON] відмовився. Акт підписаний чотирма представниками енергопостачальника, за змістом відповідає вимогам пункту 53 ПКЕЕН, розділу 4 та додатку 3 Методики. Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН [PERSON] поштою направлено повідомлення про час і дату розгляду акта, яке відповідачем отримано, що підтверджується поштовим повідомленням, однак відповідач на комісію не з`явився. Станом на 01 червня 2017 року між [PERSON] і АТ Харківобленерго існували фактичні договірні правовідносини з користування електроенергією, отже, відповідач є споживачем електричної енергії, яка постачається АТ Харківобленерго за адресою: [ADDRESS] . В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що займає посаду начальника Харківського РОЕ. Під час складання акту про порушення № 209979 від 01 червня 2017 за адресою відповідача був присутній. Під час виявлення порушення зазначеного в акті проводилась фотофіксація, фотознімки долучені до акту. В акті про порушення зафіксовано місце виявлення несанкціонованого підключена до обліку електропроводки. Якщо при виявленні порушення відбувається фотофіксація, то фотознімки передаються на комісію, як докази. Відповідач [PERSON] був присутній під час складання акту про порушення, про виявлене порушення йому було роз`яснено, від підпису акту відмовився. На час складання даного акту про порушення фотозйомку порушення проводити було не обов`язково. Свідок [PERSON] , допитаний в судовому засіданні пояснив, що займає посаду начальника Мерефянського РЕМ. Під час складання акту про порушення № 209979 від 01 червня 2017 за адресою відповідача був присутній. За адресою відповідача було виявлено підключення електропроводки до приладу обліку - лічильника. Під час виявлення порушення фотофіксація відбувалась, фотознімки долучались до акту про порушення. При складанні даного акту про порушення на той час фотозйомка виявленого порушення не відносилась до обов`язкової дії. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що працює електромонтером Харківського РОЕ. Під час складання акту про порушення № 209979 від 01 червня 2017 за адресою відповідача був присутній. За адресою відповідача було виявлено підключення поза межами приладу обліку, стояв вимикач, який рахує електроенергію поза межами лічильника. Під час виявлення даного порушення проводилась фотофіксація порушення. Фотознімки були передані для приєднання до акту про порушення. Відповідач [PERSON] під час складання акту про порушення був присутній, про виявлене порушення йому було роз`яснено, від підпису акту відмовився. На засіданні комісії 20 липня 2017 року розглянуто акт про порушення № 209979 від 01 червня 2017 та вирішено на підставі вказаного акту провести нарахування відповідно до «Методики розрахунку електроенергії недорахованої в результаті порушення споживачем - фізичною особою ПКЕЕн», затвердженої Постановою НКРЕ від 14.10.2010 № 1338 (надалі Методики). Визначено об`єм недорахованої електричної енергії за період з 27 січня 2017 року по 01 червня 2017 року у розмірі 7 520 кВт/ч та суму збитків 12 272, 11 грн. Засідання комісії проведено за участі чотирьох уповноважених представників енергопостачальника, що відповідає вимогам пункту 53 ПКЕЕН. Згідно з протоколом засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕН № 180 від 20 липня 2017 року, доданого до нього розрахунку, розрахунок збитків проведено за 125 днів, що відповідає приписам Методики. До протоколу позивачем доданий журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН, який відповідає вимогам пункту 53 ПКЕЕН. Приписами статті 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до вимог частини 3 статті 509 ЦК України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. У відповідністю зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) статтею 610 ЦК України. Згідно зі статтею 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку, вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Статтею 26 Закону «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електричної енергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та правил користування електричною енергією. Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергію; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. В судовому засіданні представник відповідач [PERSON] - адвокат Ломакін Е.В. заперечував проти зафіксованого порушення, посилаючись на відсутність доказів фото фіксації порушення тобто на яких зафіксовано підключення електромережи без приладу обліку, вважає, що розрахунок позивача виконано із порушенням вимог закону та зі змісту акту про порушення не можливо встановити місце виявлення порушення. Згідно пункту 53 ПКЕЕН ( редакції на час складання акту про правопорушення № 209979 від 01 червня 2017) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. З урахуванням зазначеного вбачається, що станом на час складання акту про порушення № 209979 від 01 червня 2017 у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією фотофіксація не була визначена як обов`язкова дія, а тому відсутність фотофіксації порушення не тягне з собою недійсність акту про порушення та протоколу зсідання комісії. Правильність розрахунку та розмір нарахування позивачем та його представником не спростовано. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії позивачем було проведено у відповідності до приписів пп. 5 п. 3.1 Методики, згідно яких якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Всупереч процесуального обов`язку відповідача, передбаченого статтями 12, 81 ЦПК України, відповідачем та його представником не було надано суду власного розрахунку за спожиту електроенергію, а також не було надано доказів у розумінні статей 77-80 ЦПК України, що розрахунок позивача виконано із порушенням вимог закону. Таким чином, представник відповідача всупереч свого процесуального обов`язку вказаний розрахунок не спростував, а лише висловив припущення про його неналежність, що суперечить презумпції недопустимості ґрунтування доказування на припущеннях, закріплений у частині 6 статті 81 ЦПК України. Зміст зафіксованого в акті порушення відповідачем та його представником не спростовано. Суд також відхиляє посилання представника відповідача про те, що з акту про порушення № 209979 від 01 червня 2017 не можливо встановити місце виявлення порушення, оскільки в акті про порушення мається схема з позначенням місця встановлення порушення. Крім того, як встановлено судом [PERSON] було повідомлено про дату розгляду складеного акта про порушення, від підпису якого останній відмовився. Про неможливість явки на засідання [PERSON] не повідомив. Розгляд акту про порушення за відсутності належним чином повідомленого споживача не тягне за собою його недійсність, а право на участь у розгляді акту забезпечує споживачу можливість заперечить проти обставин, викладених у ньому. У разі незгоди з такими обставинами [PERSON] не був позбавлений можливості заперечувати проти них у суді, надавши докази на їх спростування. Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН та пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлене порушення та згідно з Методикою. Згідно з пп.5 п.3.1 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил та в разі виявлення, в тому числі, такого порушення, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Отже, порушення правил користування електричною енергією підтверджується наявним у справі актом про порушення № 209979 від 01 червня 2017, який містить підписи чотирьох представників енергопостачальника із зазначенням характеру порушення та відмітку про відмову споживача [PERSON] від підпису акта. Таким чином, суд вважає, що відповідачем та його представником не спростовано наявності підстав для відшкодування завданої шкоди, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Виходячи з положень, передбачених Законом України «Про судовий збір» та Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» (який діяв станом на день подання позову), сума судового збору, яка підлягала сплаті при пред`явленні позову до суду, складає 1 921, 00 гривень. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, а тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 921, 00 грн.

Outcome: approved