Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-17 00:00:00

У вересні 2019 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про визнання відсутнім права на здійснення будівельних робіт без дозвільної документації. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що за відсутності дозвільної документації відповідачем проводяться будівельні роботи в квартирах [ADDRESS] . Будинок є пам`яткою історії, архітектури та містобудування місцевого значення. Будівельні роботи є втручанням в несучі конструкції будинку та фактично призвели до руйнації зовнішніх стін будинку, зокрема, до появи величезної тріщини на фасадній стіні, яка розійшлася з першого до останнього поверху. Виконання будівельних робіт без дозвільної документації є грубим порушенням житлових прав позивача, вимог чинного законодавства та може мати наслідком повну руйнацію будинку. Ухвалою суду від 19.09.2018 року відкрито провадження у справі за правилами позовного (загального) провадження та призначено у справі підготовче судове засідання на 19 листопада 2018 року. Згідно з ч. 1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. Згідно з ч. 8 ст. 17 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. У строк, визначений судом, від відповідача на адресу суду відзив не надійшов. Ухвалою суду від 05.12.2019 року задоволено клопотання позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи , проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз , на вирішення якої поставлені питання: 1. Які види будівельних робіт (ремонт, реконструкція, переобладнання, перепланування) фактично виконуються відповідачем [PERSON] в квартирах [ADDRESS] , [ADDRESS] ? 2. Які дозвільні документи повинен отримати відповідач для проведення будівельних робіт в квартирах [ADDRESS] , [ADDRESS] ? 3. Який технічний стан будинку [ADDRESS] ? 4. Чи вплинули будівельні роботи, що проводяться відповідачем в квартирах [ADDRESS] , [ADDRESS] , на технічний стан будинку в цілому та окремі квартири, розташовані в будинку? 5. Чи перебуває будинок [ADDRESS] в аварійному стані? Чи є такий стан наслідком проведених Відповідачем будівельних робіт в квартирах [ADDRESS] , [ADDRESS] ? 6. Які пошкодження виникли в будинку та окремих квартирах, розташованих в будинку [ADDRESS] , в результаті проведення Відповідачем будівельних робіт в квартирах [ADDRESS] , [ADDRESS] ? 7. Які ремонтно-будівельні роботи необхідно провести та яка їх вартість для усунення пошкоджень, спричинених будівельними роботами в квартирах [ADDRESS] ? Провадження у справі зупинено до отримання висновку експертизи. Ухвалою суду від 07.08.2020 року поновлено у зв`язку з надходженням листа Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України про неможливість проведення експертизи. Ухвалою суду від 2 жовтня 2020 року закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду на 7 грудня 2020 року. До судового засідання учасники справи не з`явились. Тому, суд розглянув справу у їх відсутність в порядку заочного провадження, оскільки у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , та підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідач [PERSON] є власником квартир [ADDRESS] , та підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Позивачу стало відомо, що в квартирах [ADDRESS] відповідачем проводяться будівельні роботи, зокрема, змінено розмір та форму фасадних вікон, розібрана до напівцегляної кладки фасадна стіна будинку, здійснено спробу організації окремого входу з вулиці до квартир [ADDRESS] . Такі ремонтні роботи стали втручанням в несучі конструкції будинку та фактично призвели до руйнації зовнішніх стін будинку, зокрема, до появи величезної тріщини на фасадній стіні, яка розійшлася з першого до останнього поверху. У зв`язку з цим, позивач та інші мешканці буднику неодноразово звертались до контролюючих органів з проханням провести перевірку законності та доцільності проведення ремонтних робіт в квартирах [ADDRESS] . З матеріалів справи вбачається, що колективні звернення мешканців будинку були направлені до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту містобудування та архітектури, Управління охорони культурної спадщини м. Києва, Київської міської держаної адміністрації, Прокуратури м. Києва, Управління внутрішніх справ м. Києва тощо. Крім того, представник позивача також зверталася до Управління охорони культурної спадщини КМДА, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського р-ну м. Києва» ЖЕД «Хрещатик», Департаменту ДАБІ у м. Києві із адвокатськими запитами. У відповіді від 05.06.2018. № 060-ОП/КО-8345-420 Департамент культури КМДА зазначив, що будинок по [ADDRESS] є пам`яткою історії, архітектури та містобудування місцевого значення; спеціалістами Департаменту проведено огляд будинку та встановлено, що у нижній частині одного з віконних отворів з боку головного фасаду пошкоджено цегляну кладку, на фасаді будинку наявні вертикальні тріщини, на тріщинах встановлено маяки. У вказаній відповіді Департаментом культури КМДА повідомив, що потрапити до приміщень, в яких проводяться ремонті роботи, представникам Департаменту на момент огляду не вдалося, проте Департамент не погоджував науково-проекту документацію на ремонтні роботи та не видавав дозвіл на виконання будівельних робіт. У відповіді від 21.08.2018. № 058/4-ОП/КО-4451/2-6883 Департамент житлово-комунальної інфраструктури КМДА зазначив, що 16.04.2018. наказом № 97 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва скасував декларацію про початок будівельних робіт № 083141460206 «Реконструкція частини першого поверху будинку (колишньої квартири 5-6) під магазин непродовольчих товарів на [ADDRESS] », видану відповідачу. Відповідно до ч. 5 ст. 9 ЖК Української РСР житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності з призначенням цих прав чи з порушенням прав інших громадян або прав державних і громадських організацій. Згідно з ч. 1 ст. 10 ЖК Української РСР громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЖК Української РСР громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. Користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України (ст. 179 ЖК Української РСР). У свою чергу в п. 1.4.4. Наказу Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005. № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» зазначається, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається. Відповідно до ст. 152 ЖК Української РСР виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується. Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про архітектурну діяльність» власники та користувачі об`єктів архітектури зобов`язані отримувати в установленому законодавством порядку документ дозвільного характеру, що дає право на виконання робіт, пов`язаних із реконструкцією, реставрацією чи капітальним ремонтом об`єкта архітектури. Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про охорону культурної спадщини» консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам`яток місцевого значення здійснюються за наявності письмового дозволу органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції, на підставі погодженої з ними науково-проектної документації. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1, 2 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. На підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів судом встановлено, що відповідач здійснює будівельні роботи в квартирах [ADDRESS] , що є пам`яткою історії, архітектури та містобудування місцевого значення, без науково-проектної документації на ремонтні роботи та без дозволу на виконання будівельних робіт. Переобладнання та перепланування відповідачем квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , призводить до порушення тривкості та руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасаду будинку, що грубо порушує житлові права позивача. Від проведення перевірок контролюючими органами відповідач ухиляється. За таких обставин, вважає обґрунтованими та такими, що підлягають повному задоволенню вимоги позивача. Відповідно до ст. 141 ЦПК України сплачений позивачем судовий збір покладається на відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved