Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-03 00:00:00

У вересні 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом та просив стягнути на його користь в рахунок відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві з Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» (надалі ПАТ «КЗРК») 80\~000,00 гривень. В обґрунтування позовних вимог вказав, що з позивачем під час виконання трудових обов`язків на підприємстві відповідача, за вини підприємства, на якому порушуються вимоги законодавства про охорону праці, не створено та не підтримуються безпечні умови праці, стався нещасний випадок з тяжкими наслідками, а саме 05 червня 2015 року позивач в наслідок нещасного випадку отримав тяжкі тілесні ушкодження. Забої м`яких тканин голови та тулуба, закритий компресійний перелом тіла Th IV-I ст, Th VI-II ст. Згідно класифікатора травм травма є тяжкою. Внаслідок нещасного випадку [PERSON] втратив професійну працездатність, ступінь якої дорівнює 25% первинно, за висновком останнього МСЕК від 23.01.2019 року повторно позивачу встановлено 25% втрати працездатнсті. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ В позовній заяві зазначено, що після отриманої травми [PERSON] змушений тривалий час проходити чисельні медичні огляди та обстеження, медико-соціальні експертні комісії, відновлювальні процедури, лікування. На даний час його самопочуття не поліпшується. У зв`язку з вказаним нещасним випадком порушено та порушуються нормальні життєві зв`язки Позивача. Останній позбавлений можливості реалізовувати свої звички та бажання, і нього постійно виникають складнощі у зв`язку з загальною слабкістю, втомою, постійними болями. Тривалий процес лікування тілесних ушкоджень, отриманих внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, позбавляє [PERSON] можливості вести повноцінний спосіб життя. З моменту отримання травм, він постійно відчуває фізичні страждання та біль, обґрунтовані важкістю самопочуття та особливостями лікування. Окрім того, внаслідок отриманих тілесних ушкоджень, що супроводжується значною втратою працездатності, позивач систематично має необхідність отримання медичної допомоги, відчуває психологічний дискомфорт, порушення душевної рівноваги, вираженої у почуттях розпачу, тривоги, дратівливості, у почуттях страху, поганому сні на фоні сильних больових відчуттів. Все це постійно і негативно позначалося і позначається сьогодні на душевному та фізичному [PERSON] .. Ухвалою \~Жовтневого \~районного суду\~м.\~Кривого Рогу\~Дніпропетровської області\~ від\~24\~вересня 2019\~року було\~відкрито провадження\~у справі\~у порядку\~спрощеного позовного\~провадження без\~повідомленням сторін. \~ \~ \~ \~Відповідачу ПАТ «КЗРК» було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву та протягом п`яти днів - заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідач ПАТ «КЗРК» скористався правом подання відзиву, відповідно до ст.178 ЦПК України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Представник відповідача ПАТ «КЗРК» в наданому суду відзиві на позовну заяву просила відмовити в задоволенні в повному обсязі, зазначивши, що позивач не надав доказів завдання йому моральної шкоди. Суду не надано доказів наявності вини відповідача спричинення йому підприємством моральної шкоди у зв`язку з ушкодженням здоров`я при виконанні трудових обов`язків. \~ \~ \~ \~ Зважаючи на те, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] тривалий час перебував в трудових відносинах з відповідачем та 05 червня 2015 року з ним стався нещасний випадок під час виконання трудових обов`язків. А саме на І зміну (з 23 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин) начальником дільниці № 22 шахти ім. Леніна ПАТ «Кривбасзалізрудком» [PERSON] був виданий письмовий наряд у книзі нарядів машиністу бурової установки [PERSON] на буріння глибоких свердловин у буровому штреку у осях 91-93 гор. 1301 м станком НКР-100 МА, машиністу бурової установки [PERSON] на буріння глибоких свердловин у буровому штреку у осях 98-102 гор. 1301 м станком [NUMBER] -100 МА. Керував роботами у зміні та здійснював технічний нагляд виконуючий обов`язки гірничого майстра дільниці №22 [PERSON] .. З початку зміни [PERSON] здійснив відбір проб рудничного повітря по буровому штреку у осях 91-93 гор. 1301 м та по буровому штреку 98-102 гор. 1301 м на вміст у рудничному повітрі отруйних газів (CO, NO+N02), оглянув стан гірничих виробок та робочих місць дільниці і переконавшись у їх безпечному стані дав письмовий допуск [PERSON] і [PERSON] на виконання робіт згідно виданого наряду. Протягом зміни [PERSON] виконував роботи згідно наряду. Під час буріння глибоких свердловин по буровому штреку у осях 91-93 гор. 1301 м виникла необхідність змінити кут нахилу станка НКР-100 МА для буріння наступної свердловини, але для виконання цієї операції заважав металевий профіль кріплення виробки. [PERSON] прийняв рішення розібрати частину затяжки металевого кріплення з висячої сторони виробки, підняти металевий профіль вище та знов встановити затяжку кріплення. О 4 годині 30 хвилин, коли затяжка металевого кріплення була знята, з незакріпленої частини виробки випали шматки гірничої маси, якими [PERSON] отримав травму голови та спини і впав на підошву виробки. Відчуваючи сильний біль у спині, [PERSON] почав подавати сигнали ліхтарем [PERSON] , після чого [PERSON] одразу зупинив свій станок НКР-100 МА і підбіг до [PERSON] .. Побачивши, що [PERSON] відчуває себе погано та не може піднятись на ноги, [PERSON] надав йому першу допомогу та викликав підземного фельдшера. Прибувши на місце події підземний фельдшер [PERSON] почала надавати [PERSON] першу медичну допомогу. В цей час, на місце події прибув виконуючий обов`язки гірничого майстра [PERSON] разом з машиністом бурової установки (бригадир) [PERSON] .. [PERSON] по телефону сповістив диспетчера шахти [PERSON] про травмування [PERSON] та про те, що він не може пересуватись самостійно. [PERSON] одразу викликав відділення державного воєнізованого гірничорятувального загіну Державної служби надзвичайних ситуацій України (надалі ДВГРЗ ДСНС України) і міську машину швидкої допомоги. Прибувши на місце події бійці ДВГРЗ ДСНС України надали [PERSON] медичну допомогу та видали його з шахти на денну поверхню, звідки машиною швидкої допомоги потерпілий був направлений до КЗ «Криворізька міська клінічна лікарня №2» ДОР для подальшого лікування. \~ \~ \~ \~Відповідно до акту № 16а-21 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом Форми Н-1 від 05 червня 2015 року та акту проведення розслідування нещасного випадку форми Н-5 від 14 липня 2015 року уповноваженою комісією було встановлено обставини, за яких стався нещасний випадок, встановлено осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, причини настання нещасного випадку тощо. Відповідно вищевказаних актів, комісія вважає, однією з осіб, чиї дії або бездіяльність призвели до нещасного випадку є сам потерпілий [PERSON] машиніст бурової установки дільниці № 22 шахти «ім. Леніна» ПАТ «Кривбасзалізрудком», який не провів заходи, щодо перевірки наявності відшарованих нависаючих шматків породи у незакріпленій частини виробки та не здійснив їх прибирання, чим порушив вимоги п. 3.17 «Инструкции по охране труда № 35-21 для машиниста буровой установки», п. 3.4 «Проекта организации работ на бурение скважин станком НКР-100 МА», п. 3.2 «Проекта организации работ на оборку заколов и предупреждению обрушения в горных выработках», а також [PERSON] в.о. гірничого майстра, який не забезпечив безпечну організацію робіт в зміні та дотримання підлеглим робітником правил і норм з охорони праці, що є порушеннями вимог п. 2.23 «Должностной инструкции мастера горного участка буровых работ». Відповідно до довідки МСЕК № [NUMBER] серії 12ААА від 27.01.2016 року первинно [PERSON] встановлено 25% втрати професійної працездатності та відповідно до довідки МСЕК №055312 серії 12ААБ від 23.01.2019 року [PERSON] повторно встановлено 25% втрати професійної працездатності. \~ \~ \~ \~Так, наявність трудового каліцтва у позивача також підтверджується зібраними у справі доказами, зокрема наданими медичними виписками, з яких вбачається що він проходив стаціонарне\~\~лікування в закладах охорони здоров`я. Згідно зі\~ст.1172 ЦК України\~юридична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. Статтею 43 Конституції України\~визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. При цьому, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Згідно зі\~ст.12 Закону України «Про охорону праці»\~відшкодування моральної шкоди провадиться власником, якщо небезпечні або шкідливі умови праці призвели до моральної втрати потерпілого, порушення його нормальних життєвих зв`язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Під моральною втратою потерпілого вважаються страждання, заподіяні працівникові внаслідок фізичного або психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків.\~\~\~\~ Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною першою\~статті 1168 ЦК України\~встановлено, що моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів. Постановою Пленуму Верховного Суду від 31.03.1995 №4 « Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~(зі змінами та доповненнями) визначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Згідно з ч.1\~ст.237-1 КЗпП України, відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.\~\~\~\~\~\~ Відповідно до ч.ч.1-4\~ст.153 КЗпП України, на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці. Власник або уповноважений ним орган повинен впроваджувати сучасні засоби техніки безпеки, які запобігають виробничому травматизмові, і забезпечувати санітарно-гігієнічні умови, що запобігають виникненню професійних захворювань працівників. Шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язана з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку (ст.173 КЗпП України). Відповідно до\~\~ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. В даному випадку позивач звернувся до суду з позовом про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодження здоров`я, яке призвело до\~\~втрати професійної працездатності позивача, та відповідно до ч.5\~\~ст.23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом, а тому індексації не підлягає. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні справи про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Також підлягають з`ясуванню, і піддержується факт заподіяння моральної шкоди чи фізичних страждань немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі оцінюється заподіяна моральна шкода.\~\~ \~ \~ \~ \~З урахуванням викладених обставин справи, суд вбачає наявність спричинення позивачу моральної шкоди, яку повинен відшкодувати саме відповідач як власник підприємства, який не створив працівнику безпечні умови праці, що призвело до ушкодження здоров`я позивача на виробництві та моральних страждань потерпілого. При вирішенні питання про розмір відшкодування спричиненої моральної шкоди, суд враховує обставини справи, характер, обсяг, тривалість та наслідки заподіяних позивачу моральних страждань, стан його здоров`я, втрату професійної працездатності, істотність вимушених змін в життєвих стосунках, а також факт, який не оспорювався представником позивача, що провина в настанні нещасного випадку в певній мірі покладена й на позивача. Встановлюючи розмір відшкодування [PERSON] моральної шкоди, в рамках заявлених позовних вимог, з врахуванням вказаних позивачем та встановлених судом обставин характеру спричиненої моральної шкоди та виходячи з міркувань розумності, виваженості та справедливості, суд вважає можливим стягнути на його користь 48\~025,00 гривень (25 розмірів прожиткового мінімуму доходів для працездатних осіб) без утримання податку з доходу фізичних осіб, що буде відповідати тим стражданням і переживанням, які він щоденно зазнає, а в задоволенні іншої частини позову позивачу слід відмовити. \~ \~ \~ \~ \~Відповідно \~ Закону України «Про судовий збір»\~передбачено, що від сплати судового збору звільняються позивачі - за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин. На підставі\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір підлягає стягненню з відповідача\~\~на користь держави у сумі 768,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial