Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-27 00:00:00

У вересні 2019 року позивач звернувся в суд з позовом до Яськовеької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області, вказавши, що [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого залишилося спадкове майно, яким є земельна ділянка, площею 2,86 га, розташована на території Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області, цільовим призначенням якої є ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Позивач фактично вступив в управління спадковим майном [PERSON] , проте при зверненні його до нотаріальної контори з метою оформлення спадкових прав на вказану земельну ділянку йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що правовстановлюючий документ на земельну ділянку, яким є державний акт на право власності на земельну ділянку серії ХМ № 015998, виданий на підставі розпорядження Деражнянської районної державної адміністрації №309 від 10.09.2003 року та зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 339, був виданий на ім`я [PERSON] , [INFO] , тобто після його смерті. Враховуючи наведене, позивач просив визнати недійсним вказаний державний акт на право власності на земельну ділянку з підстав здійснення реєстрації права власності за [PERSON] після його смерті, а також визнати за ним в порядку спадкування право на земельну частку (пай), розміром 2,25 в умовних кадастрових гектарах у землі, яка перебувала у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Хлібодар» на території Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області, яке належало померлому [PERSON] . В підготовче засідання позивач не з`явився, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності, в якій вимоги позову підтримав в повному обсязі. Представник відповідача Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області в підготовче засідання не з`явився, заявив клопотання про розгляд справи за його відсутності, в якій вимоги позову визнав у повному обсязі. Дослідивши матеріали справи та письмові клопотання учасників справи відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. У відповідності до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Так, судом об`єктивно встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Яськовецькою сільською радою Деражнянського району Хмельницької області. Відповідно до державного акта на право приватної власності на землю серії ХМ № 015998 [PERSON] був власником земельної ділянки, площею 2,86 га, розташованої на території Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області, цільовим призначенням якої є ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Із вказаного державного акта також вбачається, що він був виданий на підставі розпорядження Деражнянської районної державної адміністрації №309 від 10.09.2003 року та зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 339, тобто реєстрація права власності [PERSON] на вказану земельну ділянку був здійснений після його смерті. Згідно з положеннями статей 22, 23 чинного на час відкриття спадщини Земельного кодексу в редакції Закону України від 18 грудня 1990 року, право власності на землю або право користування наданою земельною ділянкою виникає після встановлення землевпорядними організаціями меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) і одержання документа, що посвідчує це право. Приступати до використання земельної ділянки, в тому числі на умовах оренди, до встановлення меж цієї ділянки в натурі (на місцевості) і одержання документа, що посвідчує право власності або право користування землею, забороняється. Право власності або право постійного користування землею посвідчується державними актами, які видаються і реєструються сільськими, селищними, міськими, районними Радами народних депутатів. Виходячи з наведеного, приймаючи до уваги, те, що державна реєстрація права власності [PERSON] на земельну ділянку площею 2,86 га, а також сама видача державного акта відбулися після смерті [PERSON] , суд приходить до висновку, що у нього, як у спадкодавця, право власності на земельну ділянку площею 2,86 га не виникло, у зв`язку з чим наявні підстави для визнання державного акта на право власності на земельну ділянку недійсним. Встановлено і те, що державний акт на ім`я [PERSON] був виданий на підставі сертифіката на право на земельну частку (пай), серії ХМ № 0349296, виданого на ім`я [PERSON] та зареєстрованого в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 206. Ця обставина, зокрема, підтверджується довідкою відділу у Деражнянському районі Головного управління Держгеокадастру в Хмельницькій області № м-195/0-0.23-205/137-19 від 25.07.2019 року. Відповідно до п.2 Указу Президента України від 8 серпня 1995 р. N 720/95 «Про порядок паювання земель переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам, організаціям» право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського підприємства (далі КСП), сільськогосподарського кооперативу (далі СК), сільськогосподарського акціонерного товариства (далі САТ), в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються його членами відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 р. №7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» член колективного сільськогосподарського підприємства, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і в разі його смерті успадкування права на земельну частку (пай) здійснюється за нормами ЦК, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на земельну частку (пай). Як вбачається із наданої відділом у Деражнянському районі Головного управління Держгеокадастру в Хмельницькій області копії Додатку 1 додержавного акту на право колективної власності, виданого колективному сільськогосподарському підприємству «Хлібодар» с. Яськівці, [PERSON] був включений до списку громадян-членів вказаного сільськогосподарського підприємства під номером 296. Таким чином, вказані обставини свідчать про те, що [PERSON] за життя набув право на земельну частку (пай) як член КСП «Хлібодар» і таке право входило до складу спадкової маси після його смерті. Як вбачається із матеріалів справи, спадкоємцями до майна померлого [PERSON] за законом є його син [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження та довідкою виданою виконавчим комітетом Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області. Із архівної довідки №2227/01-18 від 25.07.2019 року вбачається, що після смерті [PERSON] в 1995-2004 роки спадкова справа не заводилася. Разом із цим, згідно з письмовим повідомленням приватного нотаріуса № 809/01-16 від 30.07.2019 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку, що належала [PERSON] , із тих підстав, що правовстановлюючий документ на спадкове майно був виданий після смерті спадкодавця. Згідно ч.1 ст. 524 ЦК Української РСР (в редакції Закону, який діяв на момент відкриття спадщини після смерті [PERSON] ) спадкоємство здійснюється за законом і заповітом. Відповідно до ст.549 цього Кодексу визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.529 цього Кодексу при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини і визначені відповідно до них правовідносини, суд вважає, що наявні підстави для визнання за позивачем права на земельну часту (пай) в порядку спадкування за законом після смерті спадкодавця [PERSON] . На підставі викладеного,

Outcome: approved