Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-06 00:00:00

У березні 2020 року [PERSON] (далі по тексту - позивач) звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом, згідно якого просить суд: стягнути з [PERSON] (далі по тексту - відповідач) на її користь відшкодування завданої матеріальної шкоди у розмірі 51 080,00 грн. та відшкодування завданої моральної шкоди у розмірі 20 000,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 01.11.2019 в квартирі [ADDRESS] , що належить позивачу, сталося залиття внаслідок засмічення стояка каналізації з квартири [ADDRESS] . У відповідності до акта обстеження від 07.11.2019, залиття квартири [ADDRESS] , трапилось внаслідок засмічення стояка каналізації з квартири [ADDRESS] . Крім того, встановлено, що в квартирі [ADDRESS] , яка розташована по стояку поверхом вище, проводяться ремонтно-будівельні роботи. Також, позивач вказує на те, що внаслідок проведеної прочистки мереж каналізації працівниками приватної фірми у присутності свідків було вилучено з каналізаційної труби будівельне долото довжиною приблизно 20 см, що послужило основною причиною засмічення труби. Позивач зазначає, що ремонт, який проводиться відповідачем, спричиняє залиття квартири позивача не вперше, зокрема, у 2017 році Шевченківським районним судом м. Києва вже було стягнуто з відповідача на користь позивача збитки, завдані внаслідок залиття квартири, що сталося в грудні 2016 року. Позивач зазначає, що відповідно до проведеного експертом дослідження встановлено, що вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири [ADDRESS] , що виникли внаслідок залиття, складає 39 605,00 грн. Поряд з цим, за проведення експертного будівельно-технічного дослідження позивачем було сплачено 9 475,00 грн., а за прочистку мереж каналізації із застосуванням спецтехніки 2 000,00 грн., які також позивач просить стягнути на її користь. Поряд з цим, зазначає, що у зв`язку із залиттям було порушено звичний образ життя позивача, істотно пошкоджена її власність, відновлення якої потребує значних зусиль, з огляду на що позивач просить стягнути на її користь моральну шкоду у розмірі 20 000,00 грн. Ухвалою від 30.04.2020 відкрито провадження у справі за вказаним позовом, а розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Також, вказаною ухвалою відповідачу було встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву, а також клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Копія ухвали від 30.04.2020 була направлена судом на адресу відповідача. Окрім того, про перебування справи в провадженні суду відповідача було повідомлено шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті «Судова влада України». За вказаних обставин, а також враховуючи те, що відповідач у встановлений строк відзив на позовну заяву не надав, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін не заявив, суд вирішує справу за наявними матеріалами, як це передбачено ч. 8 ст. 178 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що 01.11.2019 в квартирі [ADDRESS] , що належить позивачу, сталося залиття внаслідок засмічення стояка каналізації з квартири [ADDRESS] . У відповідності до акта обстеження від 07.11.2019, складеного комісією у складі інженера інспектора технічної дільниці №2 Лебеденко Л.Ф. - голови комісії, слюсаря-сантехніка [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] , призначеною директором ПП «УЦНМ» [PERSON] , залиття квартири [ADDRESS] , трапилось внаслідок засмічення стояка каналізації з квартири [ADDRESS] . Крім того, цим актом встановлено, що в квартирі [ADDRESS] , яка розташована по стояку поверхом вище, проводяться ремонтно-будівельні роботи. Також, у зазначеному вище акті вказано про те, що працівниками аварійної служби Шевченківського району м. Києва 02.11.2019 проводилась прочистка каналізаційного стояка, прочистити не вдалося. 02.11.2019 власними силами власника квартири [ADDRESS] було викликано приватну фірму та виконано прочистку мереж каналізації із застосуванням спецтехніки. Водночас, відповідно до висновку експерта №11-2019/1 від 12.12.2019, складеного судовим експертом Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України Шкребтієм Вячеславом Гнннадійовичем, вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири [ADDRESS] , що виникли внаслідок залиття, складає 39 605,00 грн. За проведення експертного будівельно-технічного дослідження позивачем було сплачено 9 475,00 грн., що вбачається з акта здачі-прийняття робіт (надання послуг) від 12.12.2019 до Договору №11-2019/1 від 25.11.2019. Також, за прочистку мереж каналізації із застосуванням спецтехніки позивачем сплачено 2 000,00 грн., що вбачається з товарного чеку від 02.11.2019. Водночас, суд вбачає за необхідне зазначити про те, що заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 27.06.2017 у справі №761/150/17 стягнуто з відповідача на користь позивача відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири позивача, що свідчить про систематичність залиття відповідачем квартири, що належить позивачу. Відповідно до ст. 151 ЖК України, громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно частин 1 та 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Враховуючи, що залиття належної позивачу квартири сталося з вини відповідача, а тому відповідач в силу закону має нести відповідальність за спричинену шкоду, в зв`язку з чим суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог. Доказів того, що залиття належної позивачу квартири відбулося з вини інших осіб, та, як наслідок, відповідальність за спричинену шкоду має бути покладено не на відповідача, суду не надано. В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 20 000 грн., суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири позивача завдало їй негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і, в свою чергу, призвело до душевних страждань позивача, порушення її звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд дійшов до висновку про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 20 000 грн. З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача підлягає також сплачена позивачем при зверненні до суду грошова сума судового збору у розмірі 840,80 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved