Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-09 00:00:00

У березні 2020 року до Харківського районного суду Харківської області звернулась [PERSON] із позовною заявою до [PERSON] про усунення від права на спадкування за законом, в якому просить суд усунути [PERSON] , [INFO] , від спадкування за законом від спадщини відкритої після смерті його батька [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Короткий зміст позовних вимог В обґрунтування своїх вимог позивачем зазначено, що [INFO] помер її дідусь ? [PERSON] , [INFO] , який на день смерті мешкав за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцями першої черги спадкування за законом є батько позивача ? [PERSON] та дядько позивача ? [PERSON] . При цьому, [PERSON] відмовився від прийняття спадщини після смерті свого батька на користь позивача. До складу спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] ввійшло наступне майно: житловий будинок з надвірними будівлями розташований за адресою: [ADDRESS] ; земельна ділянка площею 4,8305 га кадастровий номер 6325155600:02:001:0011, яка розташована на території Безлюдівської селищної ради Харківського району Харківської області; автомобіль VOLKSVAGEN GOLF 12.12.2007 року випуску, номерний знак [NUMBER] . На протязі 2012-2016 років у [PERSON] були виявлені ряд захворювань та поставлено відповідні діагнози, серед яких: гіпертонічна хвороба 11 ст., перелом шийки лівої стегнової кістки, заміна тазостегнового суглоба, стабільна стенокардія напруги, постінфарктний кардіосклероз в поєднанні з дилатаційною кардіоміопатією, гіпертонічна хвороба 111 ст, серцева недостатність, систалічна тахікардія, хронічне обструктне захворювання легень, дифузний пневмофіброз, дихальна недостатність. Через перенесену заміну тазостегнового суглоба та набуті захворювання, що ускладнювало похилий вік, [PERSON] перестав самостійно себе обслуговувати, потребував постійної сторонню допомогу та лікування. Відповідач не надавав батьку похилого віку, який перебував у безпорадному стані ані моральної, ані фізичної, ані матеріальної допомоги. У зв`язку з викладеним, позивач просить з посиланням на положення частини п`ятої статті 1224 ЦК України, статі 202 та 203 СК України, усунути відповідача від спадкування за законом після смерті його батька [PERSON] , оскільки син умисно ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Позиція учасників щодо предмету спору Відповідач у даній справі ? [PERSON] , відзиву на позов не надав, будь-яких клопотань чи заяв від нього до суду не надходило. Від третьої\~особи ? [PERSON] в матеріалах справи міститься заява, в якій останній вказує, що позов визнає та не заперечує проти його задоволення (а.с. 44 том 1). Процесуальні дії у справі Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 20 березня 2020 року вказаний позов надійшов у провадження судді Шинкарчука Я.А. 10 квітня 2020 року до суду надійшла інформація про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача у даній справі. Ухвала суду від 13 квітня 2020 року відкрито провадження, вирішено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 13 травня 2020 року витребувано з Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області належним чином засвідчену копію спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] , а також інформацію про те, хто звертався до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини чи про відмову у прийнятті спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , чи є відомості про складання заповітів від його імені та чи видавалися будь кому свідоцтва про право на спадщину. Також даною ухвалою суду вирішено питання про виклик для допиту в якості свідків у даній справі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . 12 червня 2020 року від [PERSON] надійшла заява про долучення до матеріалів даної справи документів (а.с.54-57 том 1). 17 червня 2020 року від Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області надійшли витребувані на підставі ухвали суду від 13.05.2020 докази (а.с. 58-66 том 1). На підставі ухвали суду від 27 липня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні, яке відбулося 28 квітня 2021 року, допитано в якості свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які підтвердили, що позивач у даній справі мешкала разом із померлим та допомагала йому, оскільки останній після смерті своєї дружини зламав ногу та не міг самостійно за собою доглядати. Позивач переїхала до нього мешкати, доглядала за ним до самої смерті. Відповідач з померлим не спілкувався, його ніхто не бачив, допомоги ніякої він не надавав. В судовому засіданні, яке відбулося 10 вересня 2021 року, в якості свідка було допитано [PERSON] , яка повідомила, що у 2014 році [PERSON] зламав шийку стегна та для догляду за ним до нього переїздить його онука - [PERSON] . Свідку відомо про те, що лікування [PERSON] коштувало багато, а коли до сина [PERSON] звернулися з проханням про надання фінансової допомагати, той відмовився. [PERSON] та його син [PERSON] довгий час не спілкувались, не підтримували зв`язок, в тому числі, через випадки крадіжок майна останнім з домоволодіння його батька. Від допиту у даній справі в якості свідків [PERSON] та [PERSON] , позивач [PERSON] в судовому засіданні відмовилась, а також підтримала вимоги позовної заяви та просила її задовольнити, проти ухвалення заочного рішення, у зв`язку з неявками відповідача, не заперечувала. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. Про причини неявки суду не повідомив, відзив на позову заяву до суду не надавав, будь-яких заяв чи клопотань до суду від нього не надходило. Від третьої особи ? [PERSON] в матеріалах справи міститься заява, в якій останній просить проводити розгляд справи у його відсутність, позов визнає та не заперечує проти його задоволення (а.с. 44 том 1). Також від представника третьої особи ? Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області, в матеріалах справи містяться заяви проводити розгляд даної справи у відсутність представника держнотконтори (а.с. 92-93, 109-110, 124-125 том 1). Частиною третьою статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на приведене та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, вважає за можливе розглянути справу у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення, за відсутності відповідача, який повідомлявся про судове засідання, однак про причини неявки суд не повідомив, заяв чи відзиву суду не подавав. Фактичні обставини встановлені судом [PERSON] , [INFO] , уродженець с.Петрівське Балаклійського району Харківської області, помер [INFO] , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого 02.02.2018 виконавчим комітетом Котлярівської сільської ради Харківського району Харківської області (а.с. 19 том 1). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається із такого майна: -житловий будинок з надвірними будівлями розташований за адресою: [ADDRESS] , який належав померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 22 червня 2015 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Г.А. та зареєстрований в реєстрі за №593, спадкова справа №59/2014 (а.с. 15 том 1); -земельна ділянка площею 0,1558 гектарів за адресою: [ADDRESS] , для будівництва та обслуговування житлового будинку (присадибна ділянка), яка належала померлому згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії ХР-25-89-31638, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №262 (а.с. 17 том 1); -земельна ділянка площею 4,8305 гектарів з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 6325155600:02:001:0011, яка розташована на території Безлюдівської селищної ради Харківського району Харківської області та належала померлому згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 22 червня 2015 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Г.А. та зареєстрований в реєстрі за №599, спадкова справа №59/2014 (а.с. 16 том 1); -земельна ділянка площею 1,5152 гектарів з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 6325155600:07:003:0078, яка розташована на території Безлюдівської селищної ради Харківського району Харківської області та належала померлому згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 22 червня 2015 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Г.А. та зареєстрований в реєстрі за №596, спадкова справа №59/2014 (а.с. 56 том 1); -земельна ділянка загальною площею 6,37 гектарів з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастрові номери 6325155600:02:001:0012 (4,82 га) та 6325155600:07:003:0079 (1,52 га), яка розташована на території Безлюдівської селищної ради Харківського району Харківської області та належала померлому згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-ХР №038415, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №151 (а.с. 55 том 1). Відповідно до копії спадкової справи № 233/2018, яка відкрилась після смерті [PERSON] (а.с. 58-66 том 1), до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини звернулися відповідач [PERSON] та позивач [PERSON] , а третя особа ? [PERSON] подав заяву про відмову від прийняття спадщини на користь позивача [PERSON] . На підтвердження безпорадного стану [PERSON] , у зв`язку з чим спадкодавець потребував допомоги (як фізичної, так і матеріальної), позивачем надано суду такі документи: -відповідь Комунального некомерційного підприємства Харківської районної ради «Центр первинної медичної допомоги №3 Харківського району» за вих. №351 від 22.10.2018 з приводу перебування [PERSON] на диспансерному обліку АЗПСМ с.Котляри (а.с. 20 том 1); -виписка №2849 із медичної карти стаціонарного хворого хірургічного відділення Комунального закладу охорони здоров`я «Мереф`янська центральна районна лікарня» про перебування на стаціонарному лікуванні в період з 10 липня 2014 року по 24 липня 2014 року [PERSON] із діагнозом ? закритий перелом лівої стегнової кітки зі зміщенням (а.с. 21 том 1); -рахунок-фактура №СФ-0000198 від 10.07.2014 на штучний кульшовий суглоб гібридної фіксації, виробництва Mathys Ltd, Швейцарія, на суму 50\~000,00 гривень (а.с. 22 том 1); -відповідь Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна клінічна лікарня» №16/3249 від 05.07.2019 з приводу перебування [PERSON] на лікування (а.с. 23 том 1). Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Відповідно до статей 1216 та 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України). Позбавлення особи права спадкувати ? це захід, що має застосовуватися лише в крайньому випадку з урахуванням передусім характеру поведінки відповідача. Відповідно до частини п`ятої статті 1224 ЦК України за рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо судом буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Під безпорадним станом слід розуміти безпомічність особи, неспроможність її своїми силами через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво фізично та матеріально самостійно забезпечити умови свого життя, у зв`язку чим ця особа потребує стороннього догляду, допомоги та піклування. Тлумачення частини п`ятої статті 1224 ЦК України свідчить, що усунення від права на спадкування за законом можливе за наявності таких умов: ухилення спадкоємця від надання допомоги спадкодавцеві при наявності у нього можливості її надання; перебування спадкодавця у безпорадному стані; потреба спадкодавця в допомозі саме цієї особи. Ухилення особи від надання допомоги спадкодавцеві, який потребував допомоги, полягає в умисних діях чи бездіяльності особи, спрямованих на уникнення від обов`язку забезпечити підтримку та допомогу спадкодавцю, тобто ухилення пов`язане з винною поведінкою особи, яка усвідомлювала свій обов`язок, мала можливість його виконувати, але не вчиняла необхідних дій. Таким чином, ухилення характеризується умисною формою вини. Крім того, при розгляді такої справи суду належить з`ясовувати, чи потребував спадкодавець допомоги від спадкоємця за умови отримання її від інших осіб і чи мав спадкоємець матеріальну й фізичну змогу надавати таку допомогу. При цьому відповідно до частини п`ятої статті 1224 ЦК України має значення сукупність обставин: ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги при можливості її надання; перебування спадкодавця в безпорадному стані, потреба спадкодавця в допомозі саме цієї особи. Лише при одночасному настанні наведених обставин і доведеності зазначених фактів в їх сукупності спадкоємець може бути усунутий від спадкування. Отже, враховуючи вище викладене, з огляду на наявність медичного підтвердження діагнозу [PERSON] та тривале його лікування, суд дійшов висновку, що останній перебував з 2014 року по 2019 рік у безпорадному стані, потребував стороннього догляду та значних коштів на лікування. Вказані обставини підтверджуються медичними документами виписками з історії хвороби, що містяться у справі . З огляду на вище вказані обставини суд дійшов висновку, що відповідач [PERSON] , знав про те, що його батько ? [PERSON] , з 2014 по 2018 роки перебував у безпорадному стані через тривалу тяжку хворобу та потребував сторонньої допомоги і догляду, ухилявся від надання останньому такої допомоги, про те дізнавшись про його смерть, прибув до місця відкриття спадщини із заявою про її прийняття. Тобто у розумінні приписів частин п`ятої статті 1224 ЦК України є всі підстави для усунення відповідача від права на спадкування. Висновки суду за результатами розгляду справи Оцінивши всі приведені сторонами доводи та наявні у справі документи в сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем доведено всі підстави для усунення відповідача від права на спадкування після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , у зв`язку з чим, позов підлягає задоволенню. Розподіл судових витрат Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог статті 141 ЦПК України. Відповідно до вимог частин першої та другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема, у разі задоволення позову ? на відповідача. Так, як вбачається з матеріалів цивільної справи №635/1751/20 при зверненні до суду з відповідним позовом за вимоги позову було сплачено всього 840,80 гривень в рахунок судового збору, що підтверджено оригіналом квитанції №1895-4269-0124-2922 від 10.03.2020 (а.с. 1 том 1), а також відповідає визначеному частиною другою статі 4 Закону України «Про судовий збір» розміру судового збору, який належить сплатити при зверненні до суду за подання позову немайнового характеру для фізичних осіб (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб). Відтак, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір за звернення до суду з позовною заявою у сумі 840,80 гривень.

Outcome: approved