Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-14 00:00:00

У березні 2016 року [PERSON] в своїх інтересах та в інтересах своєї неповнолітньої дочки [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Сервіс Груп» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що вона разом зі своєю донькою [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS], де постійно проживають однією сім'єю. Зазначають, що квартира [ADDRESS] знаходиться на 9 поверсі 9-ти поверхового будинку, 10 поверх будинку є технічним. У позовній заяві посилалися на те, що 27 липня 2015 року сталося залиття квартири через несправність системи К2 (дощової каналізації), що призвело до матеріальних збитків. Як на доказ залиття квартири посилалися на Акт про залиття від 28.07.2015, затверджений директором ТОВ «Житло-Сервіс Груп» [PERSON], відповідно до якого комісією встановлено, що 27 липня 2015 року в будинку [ADDRESS] на горищі трапилася аварія на системі К-2 (дощова каналізація), в результаті якої виявлені окремі ділянки залиття стелі, стін, перегородки, підлоги. В подальшому було складено Акт від 05.08.2015, затверджений директором ТОВ «Житло-Сервіс Груп» [PERSON], відповідно до якого комісією було обстежено квартиру на предмет виявлених дефектів та пошкоджень після аварії, та виявлено: - окремі ділянки залиття та зволоження на площі до 5 кв.м, та руйнування гіпсокартону до 4 кв.м на загальній площі стелі 26,6 кв.м; - на стіні на осі «6» між осями «А-В» окремі ділянки залиття, зволоження та відшарування шпалер від поверхні на площі 5 кв. м на загальній площі стіни 16,3 кв.м.; - на стіні по осі «В» між осями «6-8» виявлені місця залиття, зволоження та відшарування шпалер від стіни на площі до 3 кв.м. на загальній площі стіни 11,9 кв.м.; - на стіні в осі «А» між осями «6-8» виявлені місця залиття, зволоження та відшарування шпалер від стіни на площі 2 кв.м. на загальній площі стіни 8,7 кв.м.; - виявлено, що велика кімната квартири самовільно перепланована в дві окремі кімнати шляхом встановлення гіпсокартонної перегородки, на якій виявлені місця залиття, зволоження та відшарування шпалер від стіни на площі до 4.0 кв.м. на загальній площі з двох сторін 23,80 кв.м.; - залиття підлоги площею 9 кв.м при загальній площі підлоги 26.60 кв.м. Даним Актом також зафіксоване пошкодження меблів з ДСП в окремих ділянках, розшарування ДСП панелей. Актом також визначено перелік відновлювальних робіт після залиття. У позовній заяві позивачі посилались на те, що відшкодувати завдані збитки у позасудовому порядку відповідач відмовився. У зв'язку із цим, для встановлення дійсної вартості завданих збитків позивачка звернулась до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Відповідного до висновку експертів за результатами проведення комплексного експертного будівельно-технічного та товарознавчого дослідження від 09.02.2016 № 13735/15-42/13736/15-53, розмір завданої матеріальної шкоди, тобто вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що виникли унаслідок залиття квартири, складає 27 683,00 гривні, включаючи ПДВ 20%. Також висновком встановлено, що вартість пошкоджених залиттям меблевих виробів та килимів (2 шт.) внаслідок дії вологи склала 17 620,00 грн. У позовній заяві позивачі посилались на те, що самостійно здійснили ремонтні роботи у квартирі. При цьому на закупівлю матеріалів та світильників також понесли додаткові витрати: - 815,00 грн. на фарбу для стелі (відповідно до фіскального чеку від 30.08.2015 №24); - 2 730,00 грн. - на купівлю шпалер (відповідно до товарного чеку від 08.08.2015); -2050,00 грн. на купівлю шпалер вінілових на флізе (відповідно до фіскального чеку від 26.08.2015 № 134); -375,00 грн. доплати залишку за договором №5262 на виконання робіт з монтажу меблів; -186,90 грн.+ 594,50грн. + 1301,50 грн. - плівка поліетиленова, мішки для сміття, світильники відповідно до фіскальних чеків від 13.08.2015 № 265, 24.08.2015 № 98, від 22.08.2015 № 220; - 1476,00 грн. - на оплату за проведення експертизи № 13735/15-42/13736/15-53 - (відповідно до рахунку № 4282 від 26.08.2015). Посилаючись на те, що між [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю «Житло-Сервіс Груп» 20.03.2012 було укладено договір про надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території № 109, відповідно до підпункту 3 пункту 14 якого виконавець зобов'язався утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування на ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законодавством строки, однак відповідач не здійснював належне утримання дощової каналізації, в результаті чого відбулося залиття квартири позивачів, [PERSON] в своїх інтересах та інтересах дочки звернулася до суду з даним позовом (а.с. 79-85), в якому просила стягнути з відповідача на їхню користь на відшкодування збитків 54 831,90 грн. (27 683,00 грн. + 17 620,00 грн. + 815,00 грн. + 2730,00 грн. + 2050,00 грн. 375,00 грн. + 186,90 грн. + 594,50грн. + 1301,50грн. + 1476,00 грн.. В судовому засіданні позивач [PERSON] вимоги позовні вимоги підтримала з викладених в позові підстав, обґрунтувавши поясненнями, просила суд позов задовольнити в повному обсязі. Представники відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Сервіс Груп» в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні позову з підстав, що в актах про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 28.08.2015р. та 05.08.2015 р. не зазначено, що було пошкоджено меблеві вироби та килими, а тому вважали, що не повинні нести відповідальність за ремонт меблевих виробів та чистку килимів В той же час у судовому засіданні представник відповідача визнав ту обставину, що після залиття квартири позивачка сушила килими на горищі та вони потребували чистки. У судовому засіданні представники відповідачів також просили відмовити у позові в частині відшкодування вартості ремонту меблів, оскільки вважали, що якщо Актом про залиття не було зафіксовано пошкодження меблевих виробів окрім тумбочки, то нести відповідальність за ремонт інших меблевих виробів відповідач не повинен. Також представник відповідача наголошував у суді, що у Висновку про вартість збитків, який позивачі беруть за основу позовних вимог, неправомірно включено такі види будівельних робіт, які на переконання відповідача свідчать про поліпшення стану оздоблення квартири, а не його відновлення. Зокрема, по Кімнаті 1 за Висновком, просили не включати у вартість до відшкодування вирівнювання і обробку поверхонь під забарвлення стелі, а також зменшити вартість кошторису на площу технологічної операції по ремонту, вирівнюванню і обробці поверхонь перегородки 11,70 кв.м. По Кімнаті 2 згідно Висновку експертів за результатами проведення комплексного експертного будівельно-технічного та товарознавчого дослідження від 09.02.2016 №13735/15-42/13736/15-53 з вартості кошторису просили виключити вирівнювання і обробку поверхонь стелі під фарбування. Також представники відповідача посилались на те, що позивачі самовільно встановили гіпсокартонну перегородку у великій кімнаті, яка відсутня в проекті та інвентаризаційній справі Київського міського БТІ. А тому на переконання відповідача, ТОВ «Житло-Сервіс Груп» не повинне нести відповідальність за відшкодування ремонтно-відновлювальних робіт по цій стіні - вирівнюванню, оброці поверхонь, обклеюванню стіни шпалерами. Також сторона відповідачів звертала увагу суду на те, що Актами про залиття не було зафіксоване пошкодження кухні. З цих міркувань представники відповідача просили виключити з суми відшкодування будь-які витрати, понесені на ремонт кухні, в тому числі придбаний на кухню світильник. Представник відповідача також посилався на те, що у Висновку експертів за результатами проведення комплексного експертного будівельно-технічного та товарознавчого дослідження від 09.02.2016 №13735/15-42/13736/15-53 враховано вартість матеріалів для проведення відновлювального ремонту, а тому безпідставними є вимоги позивачів про стягнення з відповідачів вартості будівельних матеріалів, шпалер, фарби, яку експерти включили у висновок. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову у зв'язку з наступним. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 29.10.2012 року власниками квартири [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 11). 20.03.2012 між [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю «Житло- Сервіс Груп» було укладено договір про надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території № 109, відповідно до умов якого відповідач зобов'язався утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування на ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законодавством строк. Виконавець зобов'язався відшкодувати споживачеві збитки, завдані його майну, шкоду, заподіяну внаслідок ненадання послуг неналежної якості (а.с22-23). 27 липня 2015 року сталося залиття квартири позивачів через несправність системи К2 (дощової каналізації), що призвело до матеріальних збитків. Факт залиття квартири, виявлені пошкодження та дефекти, попередній перелік робіт, проведення яких необхідне для відновлення стану квартири, зафіксовано Актами від 28 липня 2015 року та 05 серпня 2015 року (а.с.173,174). Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Відповідно до додатку 4 до п. 2.3.6 Правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС; акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують. На підтвердження позовних вимог позивачі надали належні та допустимі докази, які підтверджують факт залиття їхньої квартири, зокрема комісійний акт, який складено із додержанням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, яким зафіксовано, зокрема, сам факт залиття, а також причини залиття та завдані пошкодження. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2 ст. 75 ЦПК України). Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як було встановлено у судовому засіданні, відповідач не заперечує факту залиття квартири [ADDRESS] та не спростовує свою вину у спричиненні залиття, в результаті якого було заподіяно шкоди майну позивачів. Спір між сторонами виник у зв'язку з недосягненням згоди щодо вартості відшкодування спричинених залиттям збитків. Для визначення вартості спричинених збитків суд керується Висновком експертів за результатами проведення комплексного експертного будівельно-технічного та товарознавчого дослідження від 09.02.2016 №13735/15-42/13736/15-53 (а.с.40-55). На вирішення експертам за заявою [PERSON] були поставлені питання: 1. Який розмір завданої матеріальної шкоди та яка вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття квартири; 2. Встановити розмір матеріального збитку, який нанесений власнику меблевих виробів та килимів внаслідок залиття. Так, відповідного до Висновку експертів за результатами проведення комплексного експертного будівельно-технічного та товарознавчого дослідження від 09.02.2016 № 13735/15-42/13736/15-53, розмір завданої матеріальної шкоди, який було заподіяно внаслідок залиття квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], в межах експертного будівельно-технічного дослідження визначається як вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що виникли унаслідок залиття квартири, та складає 27 683,00 грн., в тому числі ПДВ 20%. Крім того, висновком експертів встановлено, що загальний розмір матеріального збитку (шкоди), нанесений власнику досліджуваних меблевих виробів та килимів (2 шт.) внаслідок дії вологи на момент проведення дослідження складав 17 620 грн. Суд вважає даний Висновок експертів за результатами проведення комплексного експертного будівельно-технічного та товарознавчого дослідження від 09.02.2016 № 13735/15-42/13736/15-53 належним та допустимим доказом на підтвердження розміру збитків, спричинених позивачам. При цьому, зважаючи на те, що Актами про залиття не було зафіксоване пошкодження кухні, суд виключає з вартості відновлювального ремонту 824,02 грн. витрат на фарбування стелі в кухні (а.с.58). Таким чином, вартість матеріальних збитків, завданих у зв'язку із залиттям становить по ремонту 26 858,98 грн. (27 683,00 грн. - 824,02 грн.). В дану суму входить податок на додатну вартість, оскільки позивачі здійснили ремонт квартири, а тому понесли реальні збитки на сплату ПДВ 20%. Крім того, розмір матеріального збитку у зв'язку з пошкодженням меблів та килимів внаслідок дії вологи складає 17 620 грн. (15 980,00 грн., +1640 грн.) Факт понесення витрат на чистку килимів підтверджується також Актом виконаних робіт на суму 1640 грн.(а.с.29). Витрати на демонтаж меблів, їх доставку на виробництво для проведення ремонту, виготовлення пошкоджених деталей та доставку і монтаж відремонтованих меблів підтверджується Нарядом-замовленням та відповідними квитанціями на суму 15980 грн. (а.с.34, 35). Посилання відповідача на те, що Актом про залиття було зафіксовано пошкодження лише 1 тумбочки, а не всіх меблів у кімнаті, висновків суду про необхідність покриття збитків у сумі 15 980,00 грн. не змінюють, оскільки спростовуються письмовими доказами, висновком експерта та поясненнями позивачки, відповідно до яких після залиття кімнат довелося здійснити заміну усіх бокових стінок всіх меблевих елементів, оскільки внаслідок залиття відбулося розбухання усіх елементів з ДСП. Також до витрат, спричинених залиттям квартири, суд відносить понесені позивачами витрати на придбання двох світильників у кімнати, залиттх внаслідок потрапляння води через дах, оскільки як пояснила позивач, світильники перетворилися на ржаві непридатні речі, адже вода потрапляла також і через отвори у стелі. Таким чином за рахунок відповідача підлягають покриттю витрати у розмірі 639,60 грн. та 650,00 грн. на придбання світильників (а.с. 37). Також до витрат суд відносить 102,00 грн. на придбання плівки поліетиленової та 84,90 грн. на придбання мішків для сміття (а.с. 37). Решту витрат у вигляді придбання лійки душа, розеток (а.с.37), шпалер (а.с.30), фарби (а.с.28) та решти будівельних матеріалів та робіт, суд не враховує у витрати, адже такі враховані при складанні Висновку, за яким позивач обґрунтувала вартість понесених нею збитків у зв'язку із залиттям. Зокрема у Висновку містить розділ «Матеріальні ресурси», яким враховано вартість будівельних матеріалів для відновлювального ремонту (а.с. 59). До реальних збитків, понесених позивачами слід також віднести витрати на проведення дослідження у розмірі 1476,00 грн. (а.с.39). Постановою Пленуму Верховного суду України № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз'яснено судам, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої бути протиправними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина особи. Зважаючи на вищевикладене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності, враховуючи обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, а саме твердження щодо того, що залиття квартири сталось з вини відповідача, які знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, оскільки ґрунтуються на належних, допустимих і достовірних доказах, суд приходить до висновку про задоволення частково позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди у такому розмірі: - 26 858,98 грн. вартість матеріальних збитків, завданих у зв'язку із залиттям на відновлювальний ремонт; - 17 620 грн. витрат на ремонт меблів та чистку килимів; - 639,60 грн. та 650,00 грн. на придбання світильників; - 102,00 грн. на придбання плівки поліетиленової та 84,90 грн. на придбання мішків для сміття; - 1476,00 грн. на проведення експертного дослідження, а всього 47431,48 грн. Таким чином, з Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Сервіс Груп» на користь [PERSON] та [PERSON] необхідно стягнути на відшкодування шкоди, завданої залиттям їхньої квартири, по 23715,74 грн. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь [PERSON] необхідно стягнути 551,20 грн. судового збору. Судовий збір [PERSON] не сплачувала, оскільки була неповнолітньою. На підставі викладеного,

Outcome: partial