Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-08 00:00:00

У вересні 2014 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], третя особа Комунальне підприємство з експлуатації та ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» - відділення № 4 про стягнення коштів, мотивуючи тим, що 24 червня 2014 року між сторонами укладено договір оренди нерухомого майна - квартири [ADDRESS]. Будинок, у якому розташована квартира, знаходиться на балансі у третьої особи. Під час підписання договору відповідач отримав від позивача 9 000 грн. як плату за користування квартирою та 9 000 грн. завдатку, який повинен бути повернутий після закінчення строку дії договору. 22 липня 2014 року було підписано додаткову угоду, відповідно до якої строк оренди квартири визначено до 24 серпня 2014 року, а орендна плата становить 9 500 грн. 17 серпня 2014 року в орендованій квартирі відбулось залиття. Враховуючи, що залиття квартири сталось не з вини позивача, то позивач просила стягнути з відповідача на її користь суму внесеного завдатку у розмірі 9 000 грн. та 2 145 грн. 15 коп. як безпідставно отриманих коштів відповідачем за час не можливості проживання позивача у квартирі за період з 18 по 31 серпня 2014 року. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, зазначених в позові. Відповідач позовні вимоги не визнав, зазначив, що позивачем постійно порушувались умови договору найму житлового приміщення: у квартирі вона палила, було брудно, залиття квартири сталось з вини позивача, під час звільнення квартири позивачем було виявлено відсутність водонагрівача, пошкодження меблів. За умовами укладеного договору у разі його порушення з вини орендаря, орендодавець вправі залишити за собою внесену суму застави у розмірі 9 000 грн. Представники третьої особи щодо задоволення позову поклались на розсуд суду, надали письмові заперечення (а.с. 33-34). Згодом до судового засідання не з'явились, надали заяву про розгляд справи у їх відсутність. Допитані як свідки [PERSON], [PERSON] у судовому засіданні підтримали обставини, зазначені відповідачем. Заслухавши пояснення сторін, представників третьої особи та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 810 ЦК України за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов'язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату. Судом встановлено, що 24 червня 2014 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір оренди нерухомого майна - квартири [ADDRESS] (а.с. 6-8). Укладення вказаного договору стверджується актом прийому-передачі приміщення від 24 червня 201 року (а.с. 9-10). У виконання договору відповідач отримав від позивача 9 000 грн. як плату за користування квартирою та 9 000 грн. застави, який повинен бути повернутий після закінчення строку дії договору. 22 липня 2014 року сторонами підписано додаткову угоду, відповідно до якої строк оренди квартири визначено до 24 серпня 2014 року, а орендна плата становила 9 500 грн. (а.с. 11). 17 серпня 2014 року у квартирі [ADDRESS] сталося залиття чергових по туалету квартир №№ 67, 64, 61, 58, причиною якого стала розгерметизація вентиля (1/2 дюйма) по різьбі (порив вентеля), встановленого на кухні власником для під'єднання додаткового обладнання (а.с. 36-41). Для усунення наслідків залиття відповідачем було демонтовано ламінат у квартирі відповідача. Відповідно до п. 4.5 договору від 24 червня 2014 року у випадку заборгованості по платежам, пошкодження майна, завдання збитків орендованій квартирі чи сусіднім квартирам орендодавець має право зазначене компенсувати за рахунок суми застави. Згідно з п. 6.6 договору орендодавець має право утримувати із застави компенсацію, зокрема, за фактом встановлення ним порушень орендарем пп. 3.2, 3.6, 3.10, 7.2 (куріння) - у сумі застави. Пунктом 3.5 договору визначено, що орендар зобов'язаний за власний рахунок проводити поточний ремонт у квартирі і ремонт любої побутової техніки та меблів у випадку їх поломки в період експлуатації (оренди), незалежно від причини поломки. Здійснення капітального ремонту квартири покладалося на орендодавця (п. 2.2 договору). Відповідно до листа Державного комітету України з будівництва та архітектури від 30.04.2003 р. № 7/7-401 «Щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального та поточного ремонтів» капітальний ремонт будівлі - це комплекс ремонтно-будівельних, робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель в зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращання планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об'єкта. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності). Поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об'єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію). Відповідно до ст. 819 ЦК України поточний ремонт житла, переданого у найм, зобов'язаний здійснювати наймач, якщо інше не встановлено договором. Капітальний ремонт житла, переданого у найм, зобов'язаний здійснювати наймодавець, якщо інше не встановлено договором. З урахуванням наведеного роз'яснення, суд дійшов висновку, що встановлення вентеля на кухні для під'єднання додаткового обладнання та його заміна не відноситься до капітального ремонту, а є поточним ремонтом. Таким чином, відповідно до положень пп. 4.5, 3.6, 6.6 договору відповідач вправі був утримати розмір внесеної при укладанні договору оренди позивачем застави у розмірі 9 000 грн. Крім того, в акті здачі жилого приміщення від 24 червня 2014 року (сторони в судовому засіданні зазначили що датою акту є 24 серпня 2014 року) зазначено про пошкодження позивачем ламеля на ліжку, тріснуті дві плитки на полу на балконі, пошкодження дверей у кімнату, туалет, ванну кімнату та гардероб, пошкодження в деяких місцях стін, відсутність водонагрівача, а також про факт куріння позивача в орендованій квартирі (а.с. 14 та на звороті). Наявні пошкодження квартири також підтверджуються і фотографіями, оглянутими у судовому засіданні (а.с. 68-77). Відповідно до п. 3.1. договору у разі наявності пошкоджень, орендатор виплачує вартість пошкоджених речей, зазначену в акті. Тому, доводи представника позивача про те, що з актом виявлених пошкоджень позивач не погоджувалась, про що безпосередньо зазначила в акті, відсутність претензії зі сторони відповідача, що виключає утримання орендарем грошової застави, спростовується іншими зібраними у справі доказами (оглянутими фотографіями, актом залиття квартири, показами свідків, які підвередили факт паління позивача у квартирі). Також, посилання позивача як на обґрунтування позовних вимог на положення ст. 762 ЦК України та ст. 1212 ЦК України є безпідставними, оскільки під час судового розгляду відповідачем доведено порушення позивачем умов договору оренди житла, внаслідок чого відповідач вправі утримати внесену заставну вартість 9 000 грн. та позивачем не доведено неможливість здійснення оренди квартири через обставини, за які вона не відповідає. Крім того, відповідно до п. 5.5 договору оренди порушення орендарем умов п.п. 3.1, 3.2, 3.6 договору є підставою для його дострокового розірвання за ініціативою орендодавця і в такому випадку внесена передплата орендарю не повертається, а залишається орендодавцю в якості компенсації. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. З урахуванням наведеного суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки судом встановлено порушення позивачем умов оренди жилого приміщення, внаслідок чого відбулось його пошкодження, та що є підставою для утримання відповідачем заставних коштів та внесеної предоплати за порушення позивачем умов договору. Оскільки суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, то сплачений позивачем судовий збір на підставі ст. 88 ЦПК України відповідачем не відшкодовується. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed