Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-08 00:00:00

У вересні 2016 року [PERSON] звернулась до суду з вказаним позовом та посилалась на те, що вона є співвласницею квартири [ADDRESS]. 13 серпня 2016 року в квартирі №80 стався витік води з трубопроводу холодного водопостачання та відбулось залиття квартири позивача. Внаслідок залиття водою стін, стелі та підлоги вказаної квартири, а також побутової техніки та кухонних меблів [PERSON] зазнала матеріальну шкоду в загальному розмірі 88743 гривень. Вона також витратила грошові кошти в розмірі 750 гривень на виготовлення звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт та грошові кошти в розмірі 41 гривні 28 копійок на направлення відповідачам повідомлення про проведення оцінки збитків, заподіяних залиттям квартири. Крім того, [PERSON] зазнала душевні переживання, у такий спосіб їй заподіяна моральна шкода в розмірі 10000 гривень. Витік води стався у звязку виходом з ладу загального крану на трубопроводі холодного водопостачання у приміщенні кухні в квартирі [ADDRESS]. Співвласниками цього обєкту нерухомого майна є [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Ці обставини свідчать про те, що саме відповідачі, а не інші особи, зобовязані відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, спричинену залиттям квартири. Однак вони відмовляються добровільно виконати це грошове зобовязання. Тому [PERSON] просила суд стягнути солідарно з [PERSON], [PERSON] та [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 88743 гривень, моральну шкоду в розмірі 10000 гривень, витрати на виготовлення звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт в розмірі 750 гривень та витрати на направлення відповідачам повідомлення про проведення оцінки збитків, заподіяних залиттям квартири, в розмірі 41 гривні 28 копійок. В ході розгляду цивільної справи [PERSON] подала заяву про збільшення розміру позовних вимог (а.с.186-188): просить стягнути солідарно з [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 109260 гривень, моральну шкоду в розмірі 20000 гривень, а також витрати на виготовлення звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт в розмірі 750 гривень та витрати на направлення відповідачам повідомлення про проведення оцінки збитків, заподіяних залиттям квартири, в розмірі 41 гривні 28 копійок. У судовому засіданні представники позивача [PERSON], [PERSON] підтримують позов та наполягають на його задоволенні. Представник відповідача [PERSON] не визнає позов та категорично заперечує проти його задоволення. В обґрунтування своїх заперечень він посилається на те, що загальний кран холодного водопостачання є першою водозапірною арматурою на відгалуженні від стояка у квартирі відповідачів. Балансоутримувачем багатоквартирного будинку по вул. Київський шлях, 39 в м. Борисполі є КП «ЖЕК-1». Ці обставини свідчать про те, що саме на КП «ЖЕК-1», а не відповідачі, покладається зобовязання відшкодувати [PERSON] шкоду, заподіяну залиттям квартири. Крім того, розмір матеріальної шкоди є значно завищеним. Тому представник відповідача [PERSON] просить суд відмовити у задоволенні позову. [PERSON], [PERSON] та [PERSON] також просять суд відмовити у задоволенні позову. Представник КП «ЖЕК-1» [PERSON] підтримує позов та посилається на те, що її довіритель здійснює утримання внутрішньобудинкових мереж багатоквартирного будинку по вул. Київський шлях, 39 в м. Борисполі. Однак загальний кран холодного водопостачання є елементом внутрішньоквартирних мереж, обовязок по утриманню яких покладається виключно на власників квартир. Тому представник КП «ЖЕК-1» [PERSON] просить суд задовольнити позов. Вислухавши пояснення учасників цивільного процесу, дослідивши письмові докази та допитавши свідків, суд дійшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Встановлено, що [PERSON] є власницею 1/2 частки в квартирі [ADDRESS]. Право власності на інші 1/4 частки в цьому обєкті нерухомого майна належить [PERSON] та [PERSON] Ці обставини підтверджуються копією свідоцтва про право власності на житло (а.с.5), копією свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.102), а також копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.103). Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України співвласник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової шкоди. Згідно з\~п.1\~ч.2\~ст.22\~цього ж\~Кодексу до\~майнової шкоди\~відносяться втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Встановлено, що 13 серпня 2016 року в квартирі [ADDRESS] стався витік води з трубопроводу холодного водопостачання та відбулось залиття квартири №76. Ця обставина підтверджується копією акту про залиття, аварію, що трапилась в системі холодного водопостачання від 15 серпня 2016 року (а.с.6). З висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №18441/17-43 від 18 липня 2018 року (а.с.168-179) вбачається, що розмір матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок залиття рідиною конструктивних елементів та їх оздоблювальних покриттів в квартирі [ADDRESS], становить 51677 гривень. Крім того, зі звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт (а.с.10-51) вбачається, що розмір матеріальної шкоди, спричиненої пошкодженням кухонних меблів, шафи-купе, електронного чайника торгової марки «Orion» та телевізора торгової марки «Sony», що зберігались у вказаній квартирі, становить 57583 гривні. З огляду на це суд вважає, що [PERSON] має право на відшкодування матеріальної шкоди в загальному розмірі 109260 гривень (51677 + 57583). Дійсно, висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №18441/17-43 від 18 липня 2018 року не містить відомості про розмір матеріальної шкоди, спричиненої пошкодженням меблів та побутової техніки внаслідок залиття квартири [ADDRESS]. У виконання п.3 ч.5 ст.12 ЦПК України суд неодноразово розяснював відповідачам та їх представнику [PERSON] право заявити клопотання про призначення додаткової експертизи з метою перевірки вказаних обставин. Однак вони категорично відмовились від вжиття цього процесуального заходу. Тому суд критично оцінює доводи представника відповідача [PERSON] про те, що розмір матеріальної шкоди є завищеним. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як розяснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі від 13 травня 2015 року у цивільній справі №6-7506св15, чинним законодавством проведено розподіл між поняттями «внутрішньобудинкові» та «внутрішньоквартирні» комунальні мережі. Внутрішньоквартирні мережі починаються з трійника (врізки) у стояк системи водопостачання. Тому обовязок виконавців з надання житлово-комунальних послуг щодо відшкодування шкоди може виникнути лише за наявності відповідних договорів, в яких був передбачений їх обовязок по утриманню саме внутрішньоквартирних систем водопостачання. З висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №18441/17-43 від 18 липня 2018 року (а.с.168-179) вбачається, що витік води стався у звязку виходом з ладу загального крану на трубопроводі холодного водопостачання у приміщенні кухні в квартирі [ADDRESS]. Вказаний кран облаштований до трійника (врізки) у стояк системи холодного водопостачання та є елементом саме внутрішньоквартирних, а не внутрішньобудинкових мереж. Співвласниками квартири [ADDRESS] є [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно №8458 від 13 листопада 2003 року, копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 8 вересня 2004 року, копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №5177285 від 25 жовтня 2004 року та копією свідоцтва про шлюб серії 1-ОК №199416 від 20 серпня 2016 року. Водночас, відповідачі не уклали з КП «ЖЕК-1» договір про утримання будинку та прибудинкової території, за яким КП «ЖЕК-1» зобовязався утримувати внутрішньо-квартирні мережі холодного водопостачання в квартирі [ADDRESS], зокрема забезпечувати цілісність загального крану на трубопроводі холодного водопостачання. Аналіз цих обставин свідчить про те, що саме [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], а не КП «ЖЕК-1», зобовязані відшкодувати позивачу матеріальну шкоду в розмірі 109260 гривень. Крім того, допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що він працює в КП «ЖЕК-1» на посаді слюсаря. В серпні 2016 року сталось залиття квартири по вул. Головатого, 39 в м. Борисполі. Після того, як свідок [PERSON] приїхав на місце події, він одразу перекрив кран на стояку системи холодного водопостачання. Потім він піднявся в квартиру, в якій стався витік води, та побачив, що в приміщенні кухні під умивальником вийшов з ладу кран на трубопроводі холодного водопостачання. КП «ЖЕК-1» навіть не мав доступу до цього крану. Він утримувався власниками квартири самостійно. Саме тому [PERSON] за власні кошти придбав новий кран. Після цього свідок [PERSON] встановив цей кран на місце. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що він працює в КП «ЖЕК-1» на посаді майстра. Він обстежував квартиру [ADDRESS]. В ході обстеження свідок [PERSON] встановив, що залиття цієї квартири відбулось внаслідок витоку води з квартири №80. Зі слів [PERSON] йому відомо, що у вказаній квартирі вийшов з ладу кран на трубопроводі холодного водопостачання. Цей кран знаходився в кухні квартири. Тому обовязок щодо його утримання не відносився до компетенції КП «ЖЕК-1» та покладався виключно на власників квартири №80. Аналіз показань свідків [PERSON] та [PERSON] хоч і додатково, але красномовно спростовує доводи представника відповідача [PERSON] про те, що обовязок відшкодування позивачу матеріальної шкоди покладається на КП «ЖЕК-1», а не на [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Відповідачі відмовляються добровільно виконати вказане грошове зобовязання. З огляду на це суд вважає, що солідарно з [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] належить стягнути матеріальну шкоду в розмірі 109260 гривень. Відповідно до ч.1 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, також має право на відшкодування завданої йому моральної шкоди. Згідно з п.3 ч.2 ст.2, абз.1 ч.3 ст.23 цього ж Кодексу моральна шкода\~полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Безумовно, у звязку з пошкодженням майна та відмовою відповідачів добровільно відшкодувати заподіяну ними матеріальну шкоду [PERSON] зазнала душевні переживання. У такий спосіб позивачу заподіяна моральна шкода. Затоплення квартири відбулось ще 15 серпня 2016 року, матеріальна шкода залишається не відшкодованою більше двох років поспіль. З урахуванням вказаних обставин розмір моральної шкоди, заподіяної [PERSON], становить 5000 гривень. Визначення розміру цієї шкоди в більшому розмірі суперечить вимогам розумності і справедливості. З огляду на це суд вважає, що солідарно з [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] належить стягнути моральну шкоду в розмірі 5000 гривень. Відповідно до ч.1, п.1-п.2, п.4 ч.3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. До таких витрат належать витрати: на професійну правничу допомогу; повязані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; а також повязані з вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з ч.1, ч.2 ст.141 цього ж Кодексу судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача; у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як розяснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.35 постанови №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», при предявленні позову до кількох відповідачів одним або кількома позивачами, звільненими від сплати судового збору, він стягується в дохід держави за рішенням суду окремо з кожного відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено. Встановлено, що [PERSON] сплатила судовий збір в розмірі 1775 гривень, а також витратила грошові кошти в розмірі 5000 гривень на правничу правову допомогу, грошові кошти в розмірі 750 гривень на виготовлення звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт та грошові кошти в розмірі 41 гривні 28 копійок на направлення відповідачам повідомлення про проведення оцінки збитків, заподіяних залиттям квартири. Ці обставини підтверджуються квитанціями (а.с.1, 7, 8, 194). Водночас, предявлений позов задоволений лише на 88,39%. З огляду на це суд вважає, що з кожного відповідача на користь [PERSON] належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 443 гривень 75 копійок, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1325 гривень та витрати, повязані з вчиненням дій, необхідних для розгляду справи, в розмірі 197 гривень 82 копійок.

Outcome: partial