Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-02 00:00:00

У березні 2013 року [PERSON] звернулась в суд з позовом до [PERSON] про стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди. Свої вимоги мотивує тим, що вона є власником 1/2 частини квартири [NUMBER] будинку [ADDRESS] Ця квартира неодноразово затоплювалась мешканцями квартири [NUMBER] будинку [ADDRESS] 11 лютого 2013 року з вини власника цієї квартири сталося чергове залиття її квартири, про що складено акт співробітниками КП «Індустріальне». Позивач просить стягнути на її користь з відповідача 5231 гривню на відшкодування майнової шкоди, 2000 гривень на відшкодування моральної шкоди та судовий збір у справі. Протокольною ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 03 липня 2013 року КП «Індустріальне» залучено до справи в якості третьої особи. У судовому засіданні позивач та її представник підтримали заявлені вимоги та просили їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась в порядку, передбаченому ч. 5 ст. 74 ЦПК України. З письмових заперечень відповідача вбачається, що вона вимоги позивача не визнає. Зазначає, що на відшкодування збитків після залиття квартири 05 жовтня 2010 року вона сплатила позивачу 3000 гривень. Інформація про залиття квартири 09 листопада 2012 року позивачем не підтверджена. Також, у позовній заяві відсутня інформація про технічний стан квартири позивача до моменту залиття, яке відбулось 11 лютого 2013 року. Вважає, що позивачем не було проведено ремонту ще з 2010 року. Зазначено, що, окрім акту про залиття від 13 лютого 2013 року, немає жодних документів на підтвердження обсягу завданих пошкоджень. Таким чином, наданий позивачем зведений кошторисний рахунок є необґрунтованим та наявні підстави для проведення судової будівельно-технічної експертизи. Вказала, що вимога про стягнення моральної шкоди позивачем не обґрунтована. Не зазначено, з яких міркувань вона виходила, визначаючи розмір моральної шкоди та якими доказами це підтверджується. Представники третьої особи у судовому засіданні не заперечували проти задоволення позову. Суд за згодою позивача та її представника ухвалив постановити заочне рішення згідно положень ч. 1 ст. 224 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що позивач є власником 1/2 частини квартири [NUMBER] будинку [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 19 травня 2004 року (а.с. 64). Співвласником іншої 1/2 частини квартири є [PERSON] Відповідач є власником квартири [NUMBER] будинку [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 03 серпня 2001 року (а.с. 68). Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. 11 лютого 2013 року відбулось залиття квартири позивача. Позивач надала письмові докази на підтвердження того, що залиття сталося з вини відповідача - факт залиття квартири позивача підтверджується актом, складеним співробітниками КП «Індустріальне» 13 лютого 2013 року (а.с. 5). В акті зазначено, що квартира [NUMBER] була залита з вище розташованої квартири [NUMBER] через самовільний демонтаж піддону у ванній кімнаті та встановлення душової кабіни в приміщенні, де це не передбачено через відсутність герметизації. Внаслідок залиття водою в квартирі [NUMBER] пошкоджено: стелю в ванній та стелю і стіну в коридорі. Вбачається, що залиття квартири позивача відбулося з вини відповідача, яка в силу закону має нести майнову відповідальність за заподіяну шкоду. Відповідачем не надано жодного доказу на спростування доводів позивача стосовно вини в залитті квартири, заперечення ґрунтуються лише на письмових поясненнях. На підтвердження своїх доводів щодо розміру завданої майнової шкоди, позивач надала суду зведений кошторисний розрахунок, складений інженер-проектувальником [PERSON] (а.с. 6-7). З наданого суду розрахунку вбачається, що майновий збиток, завданий позивачу залиттям квартири, складає 5231 гривню. Відповідач, заперечуючи вказану суму збитку, подала до суду клопотання від 03 липня 2013 року про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи (а.с. 83-85). Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 02 вересня 2013 року задоволено клопотання [PERSON] про призначення судової будівельно-технічної експертизи (а.с. 105-106). 14 листопада 2013 року справа повернута до суду директором Київського науково-дослідного інституту судових експертиз через несплату відповідачем вартості проведення експертизи (а.с. 116). 18 грудня 2013 року [PERSON] повторно звернулась до суду з клопотанням про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи (а.с. 127-128). Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 18 грудня 2013 року задоволено клопотання відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи (а.с. 150-151). 10 квітня 2014 року справа повернута до суду директором Київського науково-дослідного інституту судових експертиз через несплату відповідачем вартості проведення експертизи (а.с. 163). За таких обставин, при визначенні розміру завданої шкоди, суд вважає за можливе покласти в основу рішення наданий позивачем зведений кошторисний розрахунок. Разом з тим, позивач є власником лише 1/2 частини квартири [NUMBER] будинку [ADDRESS] Відповідно до ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов'язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов'язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов'язаннями, пов'язаними із спільним майном. Оскільки позивач є власником 1/2 частини квартири, тому вона має право вимоги на відшкодування шкоди відповідно до своєї частки у праві власності. Таким чином, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 2615 гривень 50 копійок на відшкодування майнової шкоди (5231 : 2 = 2615,50). Позивач також просить суд стягнути на її користь з відповідача моральну шкоду в розмірі 2000 гривень. Такі вимоги позивача ґрунтуються на законі. Частиною 1, п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Суд вважає, що в результаті залиття частини квартири з вини відповідача, позивач зазнала душевних страждань, оскільки вона отримала негативні емоції та переживала з приводу пошкодження майна, неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, звернення до суду за захистом порушеного права. Разом з тим, при визначені розміру моральної шкоди, з урахуванням принципу розумності, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування моральної шкоди 1000 гривень. З урахуванням часткового задоволення позову на підставі ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 344 гривні 10 копійок.

Outcome: partial