Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-20 00:00:00

У вересні 2013 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири. У подальшому до участі у справі як співвідповідачі були залучені [PERSON] та [PERSON] В обгрунтування своїх вимог позивач зазначав, що він є власником квартири [ADDRESS]. 30 квітня 2013 року відбулося залиття його квартири водою з вини відповідачів, квартири [ADDRESS] того ж будинку, яка знаходиться над його житлом. Залито було стіни в коридорі, стіни та стелю в туалеті, ванній кімнаті та кухні. Причиною залиття квартири позивача є фізичний знос трубопроводу гарячого водопостачання, що був замурований під підлогу в наслідок самовільного переобладнання ванної кімнати та туалету, про що свідчить акт огляду комісії Комунального підприємства «Броваритепловодоенергія». Розмір майнової шкоди визначено центром експертної оцінки майна ФОП «[PERSON]», який складає 5662 грн. Вказаним залиттям квартири позивачу також заподіяно й моральну шкоду, яку позивач оцінив у 5000 грн. та просив стягнути з відповідачів. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав свої позовні вимоги та просив їх задовольнити. Пояснив, що залиття відбувалося в продовж деякого часу, про що він неодноразово наголошував відповідачам, які не усували причин протікання труби, що знаходилася у їхній квартирі. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги не визнали, просили відхилити їх. Відповідач пояснив, що він та його співвідповідачі є власниками квартири [ADDRESS], яку вони придбали за договором купівлі - продажу від 25 вересня 2008 року. Квартира була придбана відповідачами вже з ремонтом та повністю переобладнана, а саме у ванній кімнаті, де були протікання, ще попереднім власником було замуровано у підлогу трубу гарячого водопостачання. Дійсно позивач звертався до них неодноразово про те, що вони затоплюють його квартиру, проте при огляді їх квартири не виявлялося слідів будь - яких протікань. Також відповідач вказував, що він викликав працівників ЖЕК для встановлення можливих причин протікання, будь - яких актів у підтвердження цьому не складали. У поясненнях зазначив, що можливо частина якась і є його вини, проте він вважає що не повинен відшкодовувати шкоду. Відповідач [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги заперечували, дали суду аналогічні пояснення. Третя особа: представник «ЖЕК-5» Сегеденко К.Г. вказувала, що всі функції по утриманню та ремонту трубопровідних систем вони передали у відання КП «Броваритепловодоенергія». Представник КП «Броваритепловодоенергія» Поташкова А.І. вказувала, що протікання відбулося у зв'язку із самовільним переобладнанням мешканцями квартири [ADDRESS] ванної кімнати та туалету і самовільного замуровування трубопроводу гарячого водопостачання у підлогу, що сприяло фізичному зносу трубопроводу гарячого водопостачання. Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі, особою, яка її завдала, якщо особа доведе, що шкода завдана не з її вини, то вона звільняється від її відшкодування. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником трикімнатної квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі - продажу від 30 вересня 2006 року, зареєстрованого у реєстрі за №5960. (а.с.8 - 12). Відповідачі [PERSON] [PERSON] та [PERSON] є співвласниками по 1/3 частці квартири [ADDRESS], яку придбали за договором купівлі - продажу від 25 вересня 2008 року(а.с.91-93). З матеріалів справи вбачається, що 30 квітня 2013 року комісією у складі начальника району з технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем, двох майстрів району з технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем, слюсаря - сантехніка, представника власника будинку складено акт про те, що 30 квітня 2013 року у квартирі [ADDRESS] трапилося залиття, в даній квартирі виявлено наслідки залиття, а саме стелі коридору, на стіні коридору пошкоджено шпалери, на стелі туалету, на стіні туалету, на стелі у ванній кімнаті, на стінах ванної кімнати, на стелі кухні пошкоджено шпалери. Причиною залиття квартири є переобладнання ванної кімнати та туалету у квартирі [ADDRESS] внаслідок чого трубопровід гарячого водопостачання було замуровано під підлогу, що сприяло до фізичного зносу трубопроводу та у наслідок чого сталося залиття квартири ( а.с 7-18). Згідно звіту оцінки збитків, завданих власнику квартири внаслідок залиття, складеного 8 липня 2013 року центром експертної оцінки майна ФОП «[PERSON]» його квартири вартість майнової шкоди, завданої [PERSON] в результаті залиття становить 5 662 грн. (19 - 21). Згідно із Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання гарячої та холодної води і водовідведення мешканець квартири несе повну відповідальність за інженерні комунікації, які розташовані у його квартирі Відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типова форма якого міститься у додатку № 4 до зазначених Правил. Відповідно до типового акту та роз'яснень Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття в акті залиття квартири повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвище, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно з ст.ст.10, 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Наявність або відсутність вини встановлюється на підставі доказів сторін, якими відповідно до ч.2 ст.57 ЦПК України є пояснення сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, висновків експертів. Відсутність своєї вини відповідно до вимог ч.2 ст.1166 ЦК України має доводити заподіювач шкоди, а не позивач має доводити наявність вини відповідача, хоча він не позбавлений цього права. Акт про залиття від 30 квітня 2013 року є належним та допустимим доказом, при цьому стороною відповідача не надано доказів, які б спростовували висновки вищевказаного акту. Враховуючи ту обставину, що [PERSON]., [PERSON], та [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] та відповідно особами, винним у заподіянні шкоди позивачам, суд приходить до висновку про відшкодування майнової шкоди відповідачами. Відповідачами не доведено у судовому засіданні, що переобладнання квартири, яку вони придбали, відбулося за наявності відповідних дозволів та не самовільно. Посилання на ту обставину, що вони придбали квартиру вже переобладнану, не звільняє їх від відповідальності неналежний догляд за інженерними комунікаціямиї, які розташовані у їх квартирі. Згідно п. 3 ч.2 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Частиною 1 ст.1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Постановою Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової ) шкоди» у абз. 2 п. 5 роз'яснено, що суд має з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння потерпілому моральних чи фізичних страждань, за яких обставин і якими діями (бездіяльністю) вони завдані, ступінь вини заподіювача, яких моральних чи фізичних страждань зазнав потерпілий, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі він оцінює пов'язані з ними витрати та з чого при цьому виходить, а також інші обставини, які мають значення для вирішення. Проте позивачем не надано доказів заподіяння йому відповідачами моральної шкоди. Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України стягненню із відповідача підлягає судовий збір, що визначений пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в розмірі 229,40 грн. Також підлягає стягненню й 800 грн. - витрати за проведення оцінки вартості ремонтно - відновлювальних робіт та розміру майнової шкоди (а.с 36). На підставі викладеного та

Outcome: partial