Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-30 00:00:00

У вересні 2015 року [PERSON] звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири. Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що 05.08.2015 року відбулось залиття квартири позивача з вини відповідача як власника квартири [ADDRESS], що розташована поверхом вище над квартирою позивача. В результаті залиття у квартирі позивача пошкоджено: стіни, стеля та лінолеум у великій кімнаті, стіни, стеля та лінолеум у маленькій кімнаті, стіни та стеля в кухні, стіни, стеля та лінолеум у коридорі, від залиття пошкоджено дверні коробки в кімнаті, стіни та стеля в кладовці, стіни та стеля у туалеті, стіни та стеля у ванній кімнаті. В ході розгляду справи позивач уточнила позовні вимоги, зазначивши в якості позивачів [PERSON], [PERSON] та відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], оскільки відповідачі по справі являються співвласниками квартири. Просила стягнути солідарно з відповідачів на користь позивачів заборгованість за заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири, у розмірі 51788,00 грн., що складає вартість виконання ремонтно-відновлювальних робіт оздоблення пошкодженої квартири. Стягнути солідарно з відповідачів компенсацію за заподіяну їм моральну шкоду в розмірі 5000,00 грн., судовий збір в розмірі 761,48 грн., витрати на проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт та визначення розміру шкоди в сумі 2200,00 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 2000,00 грн. В судовому засіданні позивачі [PERSON], [PERSON] та представник позивача [PERSON] - [PERSON] підтримали позовні вимоги повністю. Позивачі вказували на те, що в серпні 2015 року з вини відповідачів відбулось залиття квартири, зокрема були мокрі стіни та стеля в коридорі, кімнатах, туалеті, ванній кімнаті, дверні коробки та підлога. Відповідачі, чия квартира знаходиться поверхом вище, двері не відчинили. На підставі Акту про залиття квартири комісія встановила, що залиття відбулось з вини мешканців квартири [ADDRESS]. На підставі викладеного просили стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири, у розмірі 51788,00 грн., що складає вартість виконання ремонтно-відновлювальних робіт оздоблення пошкодженої квартири. Стягнути солідарно з відповідачів компенсацію за заподіяну їм моральну шкоду в розмірі 5000,00 грн., судовий збір в розмірі 761,48 грн., витрати на проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт та визначення розміру шкоди в сумі 2200,00 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 2000,00 грн. Відповідачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явилися, хоча повідомлялися судом про місце і час розгляду справи за адресою своєї реєстрації, заяв про відкладення розгляду справи не надали, причини неявки не повідомили. Поштові повідомлення повернулись до суду за закінченням терміну зберігання. Представник третьої особи - Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи сповіщався належним чином. Відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦПК України, у разі ненадання фізичними особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності особи, яка бере участь у справі, за адресою її місця проживання або місця реєстрації, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їй належним чином. Таким чином, суд відповідно до ч. 4 ст. 169, ст. 224 ЦПК України за згодою позивача постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Вислухавши думку позивачів [PERSON], [PERSON], представника позивача [PERSON], - [PERSON], дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про те, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON], [PERSON] та [PERSON] в рівних долях належить на праві приватної спільної власності квартира [ADDRESS], що підтверджується копією свідоцтва про право власності на жило. Позивачі звернулися до суду з позовом провідшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 05 серпня 2015 року, з вини відповідачів, які є власниками квартири вище було залито їх квартиру. На підтвердження даного факту надали акт від 05 серпня 2015 року. Вказаним Актом від 05 серпня 2015 року зафіксовано, що відбулось залиття квартири [ADDRESS]. Залиття відбулось з вини мешканців квартири [ADDRESS]. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Із висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] вбачається, що вартість проведення відновлювального ремонту становить 51788,00 грн. Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідачами в судове засідання не надано будь-яких доказів того, що залиття відбулось не з їх вини, чи вони добровільно відшкодували збитки, тому суд позбавлений можливості врахувати інші докази та приймає до уваги лише докази, які містяться в матеріалах справи. Отже, на відшкодування матеріальної шкоди, суд вважає необхідним стягнути з відповідачів на користь позивачів в 1/3 частці кожному, матеріальну шкоду завдану залиттям квартири на загальну суму 51788,00 грн. з урахуванням витрат у розмірі 2200,00 грн. сплачених за проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт та визначення розміру шкоди. Також однією з позовних вимог позивачі просять суд стягнути з відповідачів на їх користь моральну шкоду, яка полягає в порушенні права власності позивачів, зокрема внаслідок пошкодження квартири водою. Позивачі зокрема вказують на те, що зазнали не мало переживань та страждань з приводу того, що особи які пошкодили їхнє майно та повинні відповідати за свої дії не мають на меті добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки або ж провести ремонтно-відновлювальні роботи. Моральну шкоду позивачі оцінюють в розмірі 5000,00 грн. Згідно ст. 1167 ЦКУкраїни моральна шкода, завдана фізичній особі діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Постановою Пленуму ВСУ № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» в пункті 5 роз'яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Враховуючи вимоги розумності і справедливості, характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань, ступінь вини відповідачів, які завдали моральної шкоди позивачам, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивачів по 100,00 грн. кожному на відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири. Відповідно до ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи, до яких також належать витрати на правову допомогу. Частиною 1 ст. 88 ЦПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Таким чином, також підлягає стягненню з відповідачів на користь позивачів в 1/3 частці кожному, понесені витрати із сплати судового збору на загальну суму 761,48 грн. Частинами 1, 2 ст. 84 ЦПК України визначено, що витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом. При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність») або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного договору (статті 12, 42, 56 ЦПК). Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу. Разом із тим граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлений Законом України від 20 грудня 2011 року № 4191-VI «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах». Підстави, межі та порядок відшкодування судових витрат на правову допомогу, надану в суді як адвокатом, так і іншим фахівцем у галузі права, регламентовано у пункті 2 частини третьої статті 79, статтях 84, 88, 89 ЦПК. Витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, про що зазначено в пункті 47 цієї постанови, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов'язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Як убачається з матеріалів справи, позивачами 17.02.2016 року було подано до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій позивачі, просили також стягнути з відповідачів витрати на правову допомогу в сумі 2000,00 грн. Однак до позовної заяви не долучено будь-яких розрахунків щодо витрат на правову допомогу, актів приймання-передачі робіт за договорами, а також не надані платіжні доручення та квитанції, які підтверджують сплату позивачем [PERSON] вказаних витрат. Виходячи з наведеного не підлягає до задоволення позовна вимога щодо стягнення з відповідачів на користь позивача [PERSON] суми витрат на правову допомогу в розмірі 2000,00 грн., оскільки позивачем не надано та матеріали справи не містять документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат. З врахуванням вищевикладеного, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial