Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-05 00:00:00

У березні 2017 року до суду звернувся [PERSON] із вказаним позовом, де просив здійснити поділ та виділ позивачу в натурі ? частини будинку [ADDRESS] з відповідними надвірними будівлями та визначити конкретний порядок користування земельною ділянкою, що знаходиться за вказаною адресою. Позов мотивований тим, що позивач є власником ? частини будинку [ADDRESS] з відповідною частиною надвірних будівель, а відповідачі є співвласниками іншої частини вказаного домоволодіння. Позивач зазначає, що проживає у будинку з 2001 року та користується певними приміщеннями у будинку, тому при виділі його частки із спільної часткової власності вважає, що такі обставини мають бути враховані. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 травня 2017 року зустрічну позовну заяву [PERSON] та [PERSON] об'єднано в одне провадження із первісними вимогами. У зустрічному позові відповідачі частково погоджуються із пред'явленими позовними вимогами, зазначаючи, що [PERSON] взагалі не допускає їх до будинку, тому доводи про те, що між сторонами склався порядок користування спірним будинком - безпідставні. Сторони не можуть домовитись щодо конкретного користування спільним майном, тому [PERSON] та [PERSON] просять виділити їм в натурі 1/2 частину у спільне користування із майна, що є у спільній частковій власності, а саме приміщення житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]: -житлова кімната площею 17,7 кв.м.,- житлова кімната площею 7,4 кв.м., -кухня площею 8,6 кв.м., -веранда площею 10,4 кв.м., - коридор площею 4,8 кв.м., - веранда площею 3,3 кв.м., та господарські будівлі і споруди сарай , вбиральня , ? частина колодязя, позначені на схематичному плані ділянки вказаного садибного житлового будинку, а також визначити конкретний порядок користування земельною ділянкою, яка розташована за вказаною адресою згідно запропонованих варіантів розподілу та враховуючи частки сторін у вказаному будинку. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 серпня 2017 року позовну заяву [PERSON] та зустрічну позовну заяву [PERSON] і [PERSON] в частині вимог про визначення порядку користування земельною ділянкою - залишено без розгляду. Після проведення судової будівельно-технічної експертизи позивач позовні вимоги уточнив, та просив: здійснити поділ та виділити позивачу в натурі 1/2 частину будинку [ADDRESS] з відповідними надвірними будівлями, згідно Додатку №2 до висновку експерта С-791, що відповідає другій стороні, а саме: веранда 2-1 -3.3 кв.м. коридор 2-1 - 4.8 кв.м., веранда 2.2 - 10.4 кв.м., кухня 2-3 -8.6 кв.м., жила кімната 2-4 - 7.4 кв.м., жила кімната 2-5 - 17.7 кв.м., що складає 51/100 частки, та відшкодування першій стороні 1628 грн. компенсації, 1\\2 частину сараю Б, 1\\2 частину колодязя «К», ? частину вбиральні, ? частину огорожі. У судовому засіданні позивач та його представник [PERSON] доводи позову підтримали з підстав, викладених у позовній заяві, просили про задоволення позовних вимог. Зустрічний позов вважають безпідставним, у задоволенні якого необхідно відмовити. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] заперечували проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що варіанти розподілу домоволодіння, запропоновані експертом, є недостовірними та неповними, оскільки експертом зазначено лише, що співвласникам виділяється по 1/2 частині сараю, але не зазначено, яка в натурі частина виділяється кожному співвласнику. Одночасно просили задовольнити зустрічні позовні вимоги. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явився, направивши до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до договору дарування частини житлового будинку, укладеного 14 березня 2001 року, [PERSON] подарував, а [PERSON] прийняв у дар ? частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель [ADDRESS] Київської області. На земельній ділянці розташований один житловий будинок, житловою площею 44, 2 кв.м., з надвірними будівлями: сарай «Б», вбиральня «Г», огорожа «N», ? колодязя «К». (а.с. 7) Із свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 22 вересня 2000 року Власенко Г.П., державним нотаріусом Броварської міської державної нотаріальної контори, видно, що спадкоємцями ? частини будинку [ADDRESS], що належала [PERSON], є [PERSON] та [PERSON] в рівній частині кожний. Садкове майно, на яке видане вказане свідоцтво складається з 1/2 частини будинку, житловою площею 44, 2 кв.м., з надвірними будівлями: сарай «Б», вбиральня «Г», огорожа «N», ? частина колодязя «К» (а.с. 47) Частина 1 статті 364 ЦПК України передбачає, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. ( ч. 3 ст. 364 ЦК України) Пленум Верховного Суду України в п. 7 Постанови «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» № 7 від 04.10.1991 року роз'яснив, що в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв'язку з цим стосовно до ст.119 ЦК ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 серпня 2017 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. Відповідно до висновку експерта С-791 судової будівельно-технічної експертизи від 20 грудня 2017 року дійсна (ринкова) вартість будинку з надвірними будівлями на [ADDRESS] становить 935 738 грн. У вказаному висновку запропонований один варіант розподілу будинку в натурі по ? частці, згідно якого можливий виділ в натурі ? частки із відхиленням від розміру часток кожного власника. У висновку експерта зазначено, що у зв'язку із плануванням будинку та тим, що будинок А-1 складається з двох відокремлених квартир, планування яких відповідає вимогам Державних будівельних норм, інші варіанти поділу експертом не пропонуються. Позивач просить виділити його частку у спільному майні, виділивши йому згідно висновку експерта приміщення: веранда 2-І площею 3, 3 кв.м., коридор 2-1 площею 4, 8 кв.м., веранда 2-2 площею 10, 4 кв.м., кухня 2-3 площею 8, 6 кв.м., жила 2-4 площею 7, 4 кв.м., жила 2-5 площею 17, 7 кв.м., а також надвірні будівлі: ? частина сараю «Б», ? частина огорожі «N», ? колодязя «К» (спільне користування), всього загальною вартістю 128 025,00 грн., що становить 51/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами ( частина будинку, що відповідає другій стороні згідно висновку експерта) В обґрунтування таких вимог позивач зазначає, що він з 2001 року із сім'єю проживає у спірному будинку та фактично користується вищевказаними приміщеннями будинку. Одночасно, відповідачі пред'являючи зустрічні позовні вимоги про виділ їм у натурі у спільне користування ? частини будинку з надвірними будівлями, просять виділити їм ті самі ж приміщення (2-1, 2-2, 2-3, 2-4, 2-5, 2-І). Проте, на обґрунтування таких вимог, відповідачі не зазначили жодних обставин, лише пославшись на те, що між співвласниками немає ніякого встановленого порядку користування, так як позивач взагалі не допускає відповідачів до будинку. Однак, до матеріалів справи не надано жодних доказів вчинення позивачем перешкод у користуванні будинком відповідачам. При цьому, відповідач [PERSON] підтвердив у судовому засіданні, що він не проживає у спірному будинку, а проживає у сусідньому будинку №15, який належить йому на праві власності. З огляду на викладені обставини, враховуючи у даному випадку фактичне користування приміщеннями будинку, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню, а позовні вимоги [PERSON] та [PERSON], у такому випадку, є необґрунтованими та недоведеними, тому не можуть бути задоволені. Оскільки відступ від ідеальних часток в одиницях вартості житлового будинку, надвірних будівель і споруд на 1 628 грн. більше, тому ці кошти підлягають стягненню із позивача на користь відповідачів [PERSON] та [PERSON]. Посилання відповідача [PERSON] на необґрунтованість висновку експерта, оскільки ним не визначено яка ж частина сараю в натурі має бути виділена кожному співвласнику, є безпідставними, оскільки такий поділ не суперечить вимогам чинного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частина 1 статті 13 ЦПК України визначає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог позивача в частині виділу його частки із спільної часткової власності за варіантом, як для другого співвласника, запропонованим у висновку судової експертизи, а зустрічні вимоги відповідачів, у такому випадку, є необґрунтованими та задоволенню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: approved