Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-26 00:00:00

У березні 2021 року [PERSON] та [PERSON] , в особі представника - адвоката Крижанівського С.В., звернулися в Дарницький районний суд м. Києва із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , треті особи: [PERSON] , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Козаєва Н.М., Дарницька районна у м. Києві державна адміністрація про визнання недійсним та скасування Наказу відділу з питань майна комунальної власності та приватизації державного житлового фонду апарату Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 16.09.2020 за № 58177 про приватизацію за адресою: [ADDRESS] ; визнання недійсним та скасування виданого 16.09.2020 Свідоцтва про право власності на житло за адресою: [ADDRESS] . Позовна заява обґрунтована наступним. У 2019 році [PERSON] та членам його сім`ї було видано ордер на квартиру [ADDRESS] , в яку позивач вселився та зареєструвався разом із членами сім`ї. Після отримання ордеру на квартиру, було прийнято спільне рішення про приватизацію отриманої квартири в рівних долях, як і зазначено в ордері. Зважаючи на те, що [PERSON] має інвалідність і потребує догляду та допомоги, позивачі за порадою сина [PERSON] вирішили оформити довіреність на [PERSON] для вчинення від їх імені приватизації на ім`я [PERSON] та [PERSON] часток в квартирі за адресою: [ADDRESS] . 15.05.2019 позивачі підписали довіреність, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Козаєвою Н.М., відповідно до якої [PERSON] повинна була вчинити дії від імені довірителя для приватизації квартири згідно виданого ордеру. Позивачі були впевнені, що уповноважують цією довіреністю [PERSON] вчиняти всі необхідні дії, що пов`язані з приватизацією часток квартири на їхнє ім`я. [PERSON] запевнила, що зібрала всі необхідні документи та подала разом із заявою до відділу з питань майна комунальної власності та приватизації державного житлового фонду Дарницької РДА на приватизацію квартири на шість чоловік. Через певний час після підписання довіреності, син позивачів [PERSON] попросив їх пожити в квартирі за адресою: [ADDRESS] , яка належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] . Ця пропозиція була мотивована тим, що позивачам буде краще проживати окремо, адже [PERSON] хворіє і в час загострення хвороби їй потрібна окрема кімната та спокій. 24.06.2019 позивачі змінили тимчасово своє місце проживання. У серпні 2020 року позивачі намагалися зв`язатися з [PERSON] щоб дізнатися про хід приватизації квартири, однак остання на зв`язок не виходила. Син повідомив про те, що документи надані [PERSON] для приватизації, а тому надати їх позивача він не може. З вересня 2020 року відповідачі перестали спілкуватися з позивачами, на телефонні дзвінки не відповідають. У жовтні 2020 року з відповіді Дарницької РДА позивачі дізналися, що квартира [ADDRESS] була приватизована згідно наказу відділу з питань майна комунальної власності та приватизації державного житлового фонду апарату Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 16.09.2020 за № 58177. Заяву на приватизацію було подано невісткою позивачів [PERSON] та саме нею було отримано свідоцтво про право власності на житло на зазначену квартиру на чотирьох осіб: [PERSON] - ј ; [PERSON] - ј ; [PERSON] - ј ; [PERSON] - ј. Вважають, що приватизація квартири порушує права позивачів, яка відбулася без їх згоди та без їхньої участі, як осіб, що постійно користувалися квартирою та отримали її як особи потребуючі поліпшення житлових умов та яка надано [PERSON] , як учаснику бойових дій. На підставі наданої довіреності [PERSON] діючи від імені позивачів здійснила дії щодо зняття їх з реєстрації місця проживання за адресою: [ADDRESS] та вчинила дії від їх імені щодо реєстрації за адресою: [ADDRESS] . Зміна реєстрації надала можливість невістці позивачів [PERSON] виготовити технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] від 21.08.2019, отримати в ОСББ «Соломії Крушельницької» довідку про зміну договору найму житлового приміщення від 01.03.2020, в якому були відсутні дані про проживання та ви наймання житла позивачами, та в подальшому звернутися до Дарницької РДА із заявою про приватизацію квартири. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 08.04.2021 відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження у підготовче засідання. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 09.04.2021 задоволено заяву представника позивачів про забезпечення позову та накладено арешт на квартиру [ADDRESS] . 06.05.2021 до суду надійшли письмові пояснення на позовну заяву від представника Дарницької РДА, в яких зазначено про те, що відповідачами до органу приватизації було надано повний перелік документів, передбачений Положенням про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, зокрема і заяву про приватизацію спірної квартири від 11.09.2020. Згідно з матеріалами приватизаційної справи у житловому приміщенні за адресою: [ADDRESS] станом на момент подання заяви на приватизацію були зареєстровані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . У заяві встановленого зразка містяться лише підписи відповідачів, в тому числі в інтересах дітей, а будь-яких відомостей чи письмової згоди відсутніх членів сім`ї до заяви відповідачами до органу приватизації надано не було. Жодних правових підстав для відмови у здійсненні приватизації на момент подачі відповідачам повного і вичерпного переліку документів, передбачених Положенням, у органу приватизації не було, у зв`язку з чим і було видано наказ про приватизацію та свідоцтво про право власності на квартиру. Представник третьої особи просив ухвалити законне та обґрунтоване рішення відповідно до законодавства України. 20.05.2021 до суду поданий відзив представником відповідача [PERSON] - адвокатом Ляховою К.О., в якому містяться заперечення щодо задоволення позовних вимог у повному обсязі, вважаючи їх безпідставними, необґрунтованими, викладені в позовній заяві обставини такими, що не відповідають дійсності з огляду на наступне. Відповідачами до Дарницької РДА було надано повний перелік документів, передбачених п. 18 Положення і копію заяви про приватизацію спірної квартири від 11.09.2020. Важливим є той факт, що лише відповідачі станом на момент подання заяви були зареєстровані та постійно проживали в спірній квартирі. Позивачі у своїй позовній заяві вказують про те, що 24.06.2019 добровільно змінили своє місце проживання та місце реєстрації, тобто на момент приватизації позивачі в квартирі [ADDRESS] не проживали та не були зареєстрованими. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. Також 20.05.2021 до суду подано відзив відповідачем [PERSON] , зміст якого ідентичний відзиву відповідача [PERSON] 24.05.2021 до суду надійшла заява від приватного нотаріуса Козаєвої Н.М. про розгляд справи у її відсутність . Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 31.05.2021 закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті. В судовому засіданні позивач [PERSON] пояснив, що у 2019 році він отримав ордер на квартиру [ADDRESS] . До цього часу вони разом проживали у квартирі [ADDRESS] . На спільній нараді вони вирішили, що син з дружиною та дітьми переїдуть проживати у квартиру по вул. Крушельницької в м. Києві . Сину видав доручення на здійснення приватизації отриманої квартири, яку він обіцяв приватизувати на дітей, а свою 1/3 частку на квартиру за адресою: [ADDRESS] переоформити на позивача. Однак цього не зробив, та на даний час погрожує, що вселить свою 16 річну доньку в квартиру на вул. Мілютенка . Представник позивачів [PERSON] в судовому засіданні підтримав позицію позивачів та обставини, викладені у позовній заяві. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення заявлених позовних вимог, посилаючись на те, що приватизація була здійснена відповідно до чинного законодавства. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона була знайома з [PERSON] , і за його проханням погодилася надати допомогу в здійсненні приватизації квартири [ADDRESS] . В ордері було зазначено чотири дорослих особи і двоє дітей, тому було оформлено і чотири довіреності від дорослих членів сім`ї. Десь через місяць зателефонував відповідач [PERSON] і повідомив, що батько хоче виписатися із квартири. Вона сказала, що хоче поговорити з батьком і сказати, що в такому випадку він не буде приймати участі в приватизації. [PERSON] передав телефон батькові і той повідомив, що це його рішення, він хоче виписатися, оскільки не хоче втратити пільги на квартиру по вул. Мілютенка . Представник Дарницької РДА в судовому засіданні пояснив, що наказ про приватизацію та свідоцтво були видані у відповідності до чинного законодавства, а тому підстави для визнання їх недійсними відсутні. Інші учасники процесу у судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, тому суд ухвалив розглядати справу у їхню відсутність. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, встановив наступні правовідносини та дійшов наступного висновку. Відповідно до розпорядження Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації від 17.04.2019 № 214 та на підставі ордера на жиле приміщення № 015705, серії Б, [PERSON] , його дружина [PERSON] , їх син [PERSON] , дружина сина [PERSON] , та внучки [PERSON] та [PERSON] , набули право користування трикімнатною квартирою, жилою площею 48,90 кв.м, розташованою за адресою: [ADDRESS] (а. с. 19). 15.05.2019 [PERSON] видав [PERSON] довіреність на подання та отримання всіх належних документів, щодо приватизації на його імя частки квартири за адресою: [ADDRESS] , яка посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Козаєвою Н.М. (а. с. 10 -11). Відповідно до Довідки ОСББ «Соломії Крушельницької» № 52/03-20 від 01.03.2020, ОСББ, розглянувши заяву [PERSON] , наймача трьох кімнатної, загальною площею 75,5 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , визначено основним наймачем квартири [PERSON] . Склад сім`ї: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а. с. 24). 11.09.2020 відповідач [PERSON] звернувся до Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації із заявою про передачу у приватну власність членам сім`ї у рівних частках [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , квартири [ADDRESS] (а. с. 20). За результатами розгляду вищевказаної заяви та доданих до неї документів начальником Відділу з питань майна комунальної власності та приватизації державного житлового фонду було видано наказ від 16.09.2020 № 58177 Про приватизацію квартири [ADDRESS] (а. с. 17). На підставі вищевказаного наказу відповідачам було оформлено та видано свідоцтво про право власності на вказану квартиру, серії [NUMBER] від 16.09.2020 (а. с. 18). Правовідносини, що виникають у зв`язку з приватизацією державного житлового фонду, врегульовані спеціальним нормативно-правовим актом - Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду», стаття 1 якого визначає, що приватизація державного житлового фонду (далі - приватизація) - це відчуження квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках, призначених для проживання сімей та одиноких осіб, кімнат у квартирах та одноквартирних будинках, де мешкають два і більше наймачів, та належних до них господарських споруд і приміщень (підвалів, сараїв і т. ін.) державного житлового фонду на користь громадян України. До об`єктів приватизації належать квартири багатоквартирних будинків, одноквартирні будинки, житлові приміщення у гуртожитках (житлові кімнати, житлові блоки (секції), кімнати у квартирах та одноквартирних будинках, де мешкають два і більше наймачів (далі - квартири (будинки), які використовуються громадянами на умовах найму. Згідно частини 4 статті 5 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», право на приватизацію квартир (будинків) державного житлового фонду з використанням житлових чеків одержують громадяни України, які постійно проживають в цих квартирах (будинках) або перебували на обліку потребуючих поліпшення житлових умов до введення в дію цього Закону. Відповідно до статті 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», приватизація державного житлового фонду здійснюється уповноваженими на це органами, створеними місцевою державною адміністрацією, та органами місцевого самоврядування, державними підприємствами, організаціями, установами, у повному господарському віданні або оперативному управлінні яких знаходиться державний житловий фонд. Передача квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках здійснюється в спільну сумісну або часткову власність за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім`ї, які постійно мешкають у цій квартирі (будинку), житловому приміщенні у гуртожитку, в тому числі тимчасово відсутніх, за якими зберігається право на житло, з обов`язковим визначенням уповноваженого власника квартири (будинку), житлового приміщення у гуртожитку. Органи приватизації, органи місцевого самоврядування не мають права відмовити мешканцям квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках у приватизації займаного ними житла, крім випадків, передбачених законом. Процедура передачі квартир багатоквартирних будинків, одноквартирних будинків, жилих приміщень у гуртожитках, кімнат у квартирах та одноквартирних будинках, де мешкають два і більше наймачів, які використовуються громадянами на умовах найму, у власність громадян визначена Положенням про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян. Згідно пункту 4 Положення передача займаних квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках, кімнат у комунальних квартирах здійснюється в приватну (спільну сумісну, спільну часткову) власність за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім`ї, які постійно мешкають у цих квартирах (будинках), жилих приміщеннях у гуртожитку, кімнатах у комунальній квартирі, у тому числі тимчасово відсутніх, за якими зберігається право на житло, з обов`язковим визначенням уповноваженого власника. Приватизація квартир (будинків), жилих приміщень в гуртожитках, кімнат у комунальних квартирах здійснюється уповноваженими на це органами, створеними місцевою державною адміністрацією, та органами місцевого самоврядування, державними підприємствами, організаціями, установами, у повному господарському віданні або оперативному управлінні яких знаходиться державний житловий фонд (пункт 13 Положення). За приписами пункту 17 Положення громадянин, який виявив бажання приватизувати займану ним і членами його сім`ї на умовах найму квартиру (будинок), жиле приміщення в гуртожитку, кімнату в комунальній квартирі, звертається в орган приватизації, де одержує бланк заяви та необхідну консультацію. Перелік документів, надання яких є обов`язковим для здійснення приватизації, визначає пункт 18 Порядку (в редакції, чинній на час приватизації спірної квартири). До таких документів, зокрема, належать довідка про склад сім`ї та займані приміщення, та заява-згода тимчасово відсутніх членів сім`ї наймача на приватизацію квартири (будинку), жилих приміщень у гуртожитку, кімнат у комунальній квартирі. Згідно пункту 19 Порядку (в редакції, чинній на час приватизації спірної квартири), довідка про склад сім`ї та займані приміщення береться громадянином на підприємстві (організації), що обслуговує жилий будинок, гуртожиток. У довідці вказуються члени сім`ї наймача, які зареєстровані та мешкають разом з ним, а також тимчасово відсутні особи, за якими зберігається право на житло. Згідно положень частини 1 статті 12 ЦК України особа здійснює свої права вільно, на власний розсуд. За загальними правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. За змістом норм статей 77, 78, 79, 80, 89 ЦПК України докази повинні відповідати критеріям належності, допустимості і об`єктивності, а в своїй сукупності - також достатності, для підтвердження наявності або відсутності обставин справи, які відносяться до предмета доказування. Позивачами зазначено у позовній заяві про те, що вони добровільно знялися з реєстрації за адресою: [ADDRESS] ще 24.06.2019. Однак позивачами не надано до суду доказів, які б підтверджували їхню реєстрацію у спірній квартирі. Мотиви, якими керувалися позивачі при знятті з реєстраційного обліку у спірній квартирі, не відносяться до предмета доказування у даній справі та не мають правового значення, оскільки особа має право на вільний вибір місця проживання. Отже ураховуючи, що позивачі добровільно знялися з реєстраційного обліку у спірному житлі, що підтверджено в судовому засіданні, і тим самим обрали собі інше зареєстроване місце проживання, тобто не були зареєстровані у спірній квартирі на момент здійснення приватизації, суд дійшов висновку, що Дарницькою районною у м. Києві державною адміністрацією як органом приватизації при видачі наказу про приватизацію спірної квартири вимог чинного законодавства було дотримано, і даним наказом права позивачів не порушені. Оскільки позовна вимога про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності на житло є похідною від вимоги про визнання недійсним рішення про приватизацію спірної квартири, підстави для її задоволення також відсутні. Зважаючи на викладені вище обставини у їх сукупності, суд вважає, що позивачем не доведено обґрунтованість позовних вимог, а тому в задоволенні позову слід відмовити. Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Оскільки судом відмовлено у задоволенні позовних вимог, тому підлягають скасуванню застосовані судом заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру [ADDRESS] , власниками якої значаться [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Судові витрати, при відмові у задоволенні позовних вимог, позивачеві не відшкодовуються.

Outcome: dismissed