Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-19 00:00:00

У березні 2018 року [PERSON] , який діє від імені [PERSON] звернувся до суду з позовом до Корабельного відділу державної виконавчої служби м. Херсона Головного територіального управління юстиції у Херсонської області, який змінив своє найменування на Корабельний районний відділ державної виконавчої служби у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа Банк», третя особа: [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними і застосування наслідків недійсності правочину у вигляді двосторонньої реституції. В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що на виконанні Корабельного РВ ДВС ГТУЮ у Херсонській області знаходиться виконавче провадження №50851577 з примусового виконання рішення Комсомольського районного суду м. Херсона від 03.06.2015року про стягнення з [PERSON] на корись ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості за кредитом в сумі 168\~295,18грн. В межах виконавчого провадження 20.09.2016року державним виконавцем здійснено опис та арешт майна боржника, що є предметом іпотеки за іпотечним договором, а саме, трикімнатної квартири загальною площею 79,2кв.м., за адресою: [ADDRESS] . 11 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги, лотом №233488 з реалізації майна боржника предмета іпотеки - трикімнатної квартири загальною площею 79,28кв.м, розташованої за адресою: [ADDRESS] за 485\~400,80грн. У відповідності до протоколу № 284401 ДП «СЕТАМ» Гладишев О.А. став переможцем за лотом № 233488 з підстав найвищої цінової пропозиції. 13.09.2017року підписаний переможцем торгів протокол № 284401 від 11.09.2017року було направлено до ДП «СЕТАМ», що підтверджується поштовим повідомленням ХД ПАТ «Укрпошта» № [NUMBER] . За даним протоколом різницю від вартості придбаного майна 485\~400,80грн. та гарантійного внеску в сумі 24\~270,04грн. було сплачено переможцем торгів [PERSON] на рахунок Корабельного РВ ДВС м. Херсона в сумі 461\~130,76грн Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016року визначено, що протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки виконавець складає акт реалізації предмета іпотеки відповідно до вимог ст. 37 Закону України «Про іпотеку» та не пізніше наступного робочого дня надсилає його організатору. Організатор протягом п`яти робочих днів з дня надходження від виконавця акту про реалізацію предмета іпотеки видає цей акт переможцю електронних торгів(покупцю), нотаріально засвідчені копії акту надсилає іпотекодержателю та іпотекодавцю Держаний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому безпосередньо підпорядкований. Начальник відповідного відділу ДВС має затвердити акт про проведені електронні торги не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем. Документом, що підтверджує право власності на придбане нерухоме майно є свідоцтво про придбання нерухомого майна на прилюдних торгах, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги. В порушення зазначених норм права, станом на 03.11.2017року переможець торгів Гладишев О.А. за лотом №233488 не мав можливості отримати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, з причин не надсилання ДП «СЕТАМ» акту про проведені електронні торги, складеного Корабельним РВ ДВС м. Херсона ГТУЮ у Херсонській області за результатами отримання грошових коштів за проведеними електронними торгами майна боржника за ВП № 50851577. У зв`язку з цим переможець торгів був змушений звернутися 03.11.2017року зі скаргою до Корабельного РВ ДВС, оскільки за повідомлення ДП «СЕТАМ» акт про проведення електронних торгів за лотом №264401 організатору торгів державний виконавець Корабельного ДВС не надсилав. Окрім того, за інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 100961213 від 15.12.2017року стало відомо, що на трикімнатну квартиру [ADDRESS] накладено заборону та іпотеку за іпотечним договором, посвідченим приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводіною Н.М. 19.05.2006року за реєстровим № 898. Однак в розділі Відомостей про право власності в інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за боржником [PERSON] зареєстровано право власності на домоволодіння в буд. [ADDRESS] , що зареєстровано 05.10.2006року за свідоцтвом про право власності серія [NUMBER] 474935 від 03.10.2006року на підставі рішення Комсомольської районної ради за №107 від 14.07.2006року . З викладеного, вбачається спір пов`язаний з реалізацією майна, оскільки зазначені державні органи не визнають право переможця торгів на придбане майно з електронних торгів, а за інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за боржником продане майно зареєстровано не було, що свідчить про відсутність предмету даного правочину. Отже, [PERSON] як переможець електронних торгів за протоколом № 284401 від 11.09.2017року з реалізації майна боржника [PERSON] , а саме, предмету іпотеки - трикімнатної квартири загальною площею 79,2кв.м., за адресою: [ADDRESS] не може набути тих прав і обов`язків, на що було спрямовано правочин, зокрема, [PERSON] не є власником реалізованого нерухомого майна, переданого йому за правочином, оскільки ДП «СЕТАМ» не надсилає акт про проведені торги в силу того, що він не складений Корабельним РВ ДВС м. Херсона ГТУЮ у Херсонській області, тому вважає що в силу ч.1 ст.216 ЦК України цей правочин є недійсним, оскільки не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. Оспорюваний правочин позивачем виконано повністю грошові кошти сплачені повністю, але реалізоване майно передано не було. За наслідками недійсності правочину необхідно застосувати двосторонню реституцію, яка передбачає поновлення сторін в первісний стан тобто повернення кожною зі сторін недійсного правочину другій стороні у натурі всього, що вона одержала на його виконання. В даному випадку [PERSON] не став власником реалізованого нерухомого майна, тому ДП «СЕТАМ» та Корабельний РВ ДВС м. Херсона, ГТУЮ у Херсонській області зобов`язані повернути отримані грошові кошти, відповідно 24\~270,04грн. та 461\~130, 76грн. До договорів купівлі-продажу на аукціонах, біржах, конкурсах застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. З огляду на викладене, нори ст.ст.638, 650-652, 655-657, 663, 203, 216ЦК України позивач просив визнати недійсними електронні торги проведені 11.09.2017року ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України за лотом № 233488 з реалізації предмету іпотеки ПАТ «Укрсоцбанк» - трикімнатної квартири загальною площею 79,2кв.м. за адресою: [ADDRESS] за ціною 485\~400,80грн. за наслідком чого застосувати наслідки недійсності правочину (за протоколом електронних торгів №284401 ДП «СЕТАМ» від 11.09.2017року за лотом №233488) у вигляді двосторонньої реституції, передбачену ч.1 ст.216 ЦК України, а саме, зобов`язати ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України повернути отриманні грошові кошти в сумі 24\~270,04грн.; зобов`язати Корабельний відділ державної виконавчої служби м. Херсона Головного територіального управління юстиції у Херсонській області повернути отримані грошові кошти в сумі 461 4130,76грн., а також стягнути з відповідачів судові витрати. Окрім того, позивач просив поновити строк оскарження електронних торгів, оскільки пропуск строку звернення до суду є поважним, враховуючи, що позивач з 08.12.2017року по 15.12.2017року знаходився у м. Києві, що підтверджується документами ПАТ «Укрзалізниці», в подальшому з 16.12.2017року по 16.03.2018року цивільна справа № 766/22383/17 знаходилася на розгляді Херсонського міського суду Херсонської області за результатами розгляду, якої позов було повернуто позивачу. Ухвалою суду від 06.09.2018року прийнято до розгляду позовну заяву [PERSON] до ДП «СЕТАМ», Корабельного РВ ДВС м. Херсона ГТУЮ у Херсонській області, треті особи: ПАТ «Укрсоцбанк», [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними. Ухвалою суду від 12.03.2020року залучено в якості співвідповідача АТ «Альфа Банк», правонаступника ПАТ «Укрсоцбанк», виключивши його з кола третіх осіб. Ухвалою суду від 12.05.2020року задоволено заяву позивача про забезпечення позову та накладено арешт на грошові кошти в сумі 247\~386,50грн., що знаходяться на депозитному рахунку Корабельного РВ ДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління юстиції(м. Одеса), призначення платежу кошти за придбання на СЕТАМ протокол № 284401 від 11.09.2017року лот № 233488, ЄДРВП № 53899375 переможець учасник 4. У письмових запереченнях проти позову представник ДП «СЕТАМ» за дорученням Воловик М.П. позов не визнав, зазначивши, що згідно інформації отриманої на офіційному сайті Веб-сайті ДП «СЕТАМ» за посиланням(https://setam.net/auction/226287) 29.06.2017року була внесена інформація про проведення електронних торгів арештованого майна(предмет іпотеки: трикімнатна квартира загальною площею 79,2кв.м., за адресою: [ADDRESS] ) за номером лоту №224894. Дані торги були призначені до проведення на 31.07.2017року та проводилися згідно зі приписами Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерств юстиції України від 29.09.2016року №2831/5. Однак, дані торги не відбулися через відсутність допущених учасників, про що було складено протокол проведення електронних торгів № 275187. Після проведення уцінки арештованого майна у відповідності до ст.49 Закону України «Про іпотеку» арештоване майно повторно виставлено на торги 11.09.2017року за номером лоту №233488. Торги по лоту №233488 пройшли успішно про, що було складено протокол проведення електронних торгів №284401, згідно якого переможцем став [PERSON] . Дані торги відбулися арештованим майном предметом іпотеки, тому на них поширюються норми Закону України «Про іпотеку». Як, зазначає позивач після проведення електронних торгів на адресу ДП «СЕТАМ» не надсилався акт про реалізацію предмета іпотеки, як наслідок Організатор торгів не направляв з об`єктивних причин цей акт переможцю торгів та копії даного акту іншим учасникам виконавчого провадження. Відповідно до ч.4 ст. 47 Закону України «Про іпотеку» державний виконавець, приватний виконавець не може відмовити у видачі акту про реалізацію предмета іпотеки, якщо така реалізацію здійснювалася відповідно до вимог цього Закону. У разі відмови видати акт про реалізацію предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець повинен протягом п`яти робочих днів з дня закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, повідомити про це організатора прилюдних торгів, іпотекодержателя, іпотекодавця та покупця. Повідомлення, що містить підстави для відмови у видачі акту про реалізацію предмета іпотеки, підписується державним виконавцем і начальником відповідного органу державної виконавчої служби та скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем та скріплюється його печаткою. Відмова державного виконавця, приватного виконавця видати акт про реалізацію предмета іпотеки може бути оскаржена відповідно до законодавства. Отже, право позивача на отримання акту не порушено, більш того позивач наділений правом самостійно звернутися до виконавця з вимогою видати акт За таких обставин, жодного порушення прав позивача Організатором торгів не відбулося, навпаки в даному випадку наявний факт неналежного використання позивачем права на отримання акту. Посилання позивача визнати недійсними торги, оскільки торги не створили юридичних наслідків, окрім пов`язаних з недійсністю є абсолютно необґрунтованим таким, що не відповідає нормам чинного законодавства України. Пунктом 2 розділу VЙЙ Порядку реалізації арештованого майна, визначено, що за результатами проведення електронних торгів складається протокол, який підписується уповноваженим представником Організатора та покупцем предмета іпотеки. У протоколі, крім інформації, передбаченої пунктом 1 розділу VЙЙІ цього Порядку, зазначається дата видачі/підписання протоколу та початкова ціна предмета іпотеки, встановлена відповідно до частини другої статті 43 Закону України «Про іпотеку». Отже, юридичні наслідки за результатами торгів створюються на підставі протоколу проведення електронних торгів і саме, цей документ засвідчує факт проведення електронних торгів. Акт про реалізацію предмета іпотеки є похідним від протоколу проведення електронних торгів і, обов`язок складання даного документу покладено на орган державної виконавчої служби. Окрім того, безпідставним є посилання позивача на дії державного виконавця, який не видає акт про проведення електронних торгів, як підставу для визнання електронних торгів недійсними, оскільки надання оцінки діям органів державної влади не може відбуватися в межах розгляду цивільної справи, про визнання електронних торгів недійсними, а тільки в межах скарги на дії державного виконавця. Поряд з цим, у висновку Верховного Суду України викладеного у постанові від 13.04.2016року справа № 6-2988цс15 зазначено, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. За таких обставин, позов [PERSON] є необґрунтованим та не підлягає задоволенню, оскільки ним не доведено, не надано доказів на підтвердження того, що в ході проведення електронних торгів відбулося порушення Порядку проведення електронних торгів, що ці порушення вплинули на результат торгів в ході їх проведення та, що ці вони призвели до порушення прав позивача. У письмових запереченнях проти позову представник Корабельного РВ ДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) за дорученням, старший державний виконавець Є.Фінчук позов не визнала, зазначивши, що підготовка та проведення електронних торгів відбулася у відповідності до вимог чинного законодавства. Посилання позивача на те, що адреса предмета іпотеки була змінена не ґрунтуються на належних доказах, на підставі яких можливо встановити наявність чи відсутність цих фактів. Грошові кошти, які надійшли з реалізації нерухомого майна в сумі 461,130,76грн. перераховані: стягувачеві ПАТ «Укрсоцбанк» в рахунок погашення боргу в сумі 168\~295, 18грн., судового збору в сумі 841,38грн.; в якості передбаченого виконавчого збору 10% в сумі 16\~829,51грн. та 84.14грн; в дохід держави 500,00грн. витрат виконавчого провадження та 193,95 грн. Залишок грошових коштів в сумі 274\~386,50грн. залишилося на депозитному рахунку ДВС. В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, надали заяви про розгляд справи без їх участі на за наявними у справі матеріалами. В судове засідання представники відповідачів та третя особа не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання були повідомленні належним чином. Суд враховуючи належне повідомлення учасників справи про дату, час і місце судового засідання та надані заяви, вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін. Дослідивши матеріали справи, надані сторонами докази, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно зі ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист цивільного права у разу його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання правочину недійсним(п.2 ч.2 ст. 16 ЦК України). Статтею 650 ЦК України визначено, що особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно зі п.1 ч.9 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016\~ № 2831/5 зі послідуючими змінами(далі Порядку) електронні торги\~ це\~продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до п.2 розділу VЙЙ Порядку, реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та\~Законом України\~«Про іпотеку». За результатами проведення електронних торгів складається протокол, який підписується уповноваженим представником Організатора та покупцем предмета іпотеки. У протоколі, крім інформації, передбаченої пунктом 1 розділу VIII цього Порядку, зазначаються дата видачі/підписання протоколу та початкова ціна предмета іпотеки, встановлена відповідно до частини другої статті 43\~Закону України\~«Про іпотеку». Протокол електронних торгів роздруковується переможцем електронних торгів із особистого кабінету, підписується та передається особисто або через представника Організатору або надсилається засобами зв`язку на поштову адресу Організатора. Підписаний протокол повинен надійти до Організатора не пізніше семи робочих днів з дати отримання протоколу переможцем в особистому кабінеті. Протягом трьох робочих днів після надходження від переможця електронних торгів підписаного протоколу його копія надсилається іпотекодавцю, всім іпотекодержателям та виконавцю. Організатор протягом трьох днів з дня підписання переможцем протоколу електронних торгів надсилає відповідний протокол виконавцю. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки відповідно до вимог статті 47\~Закону України\~«Про іпотеку» та не пізніше наступного робочого дня надсилає його Організатору. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження від виконавця акта про реалізацію предмета іпотеки Організатор видає цей акт переможцю електронних торгів (покупцю), нотаріально засвідчені копії акта надсилає іпотекодержателю та іпотекодавцю. Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що 11 вересня 2017 року [PERSON] приймав участь у електронних(прилюдних) торгах, предмета іпотеки - трикімнатної квартири загальною площею 79,2кв.м., розташованої за адресою: [ADDRESS] (лот №233488). Відповідно до вимог законодавства ним було внесено на розрахунковий рахунок ДП «Сетам» Міністерства юстиції України гарантійний внесок в сумі 24\~270, 02грн. За результатами проведення торгів [PERSON] став переможцем, що підтверджується протоколом №284401 від 11.09.2017року. 13.09.2017року підписаний [PERSON] протокол № [NUMBER] був направлений ДП «Сетам», що підтверджується поштовим повідомленням № 7300334515191 та визнається ДП «СЕТАМ». Згідно зі п.2 розділу VIII Порядку протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця). 13.09.2017року переможець торгів [PERSON] в повному обсязі розрахувався за придбане нерухоме майно сплативши 461 130,76грн. на розрахунковий рахунок Корабельний РВ ДВС м. Херсона ГТУЮ у Херсонській області. Державним виконавцем Корабельного РВ ДВС м. Херсона ГТУЮ у Херсонській області винесено розпорядження про розподіл коштів, відповідно до якого на користь стягувача ПАТ «Укрсоцбанк» перераховано в рахунок погашення боргу 168\~295, 18грн., судового збору 841,38грн., а також перерахована сума виконавчого збору 16\~829,51грн. та 84.14грн., сума витрат виконавчого провадження 500,00грн. та 193,95 грн. Залишок грошових коштів в сумі 274\~386,50грн. залишився на депозитному рахунку ДВС. Відповідно до абзаців 1-2 п. 4 розділу Х Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Начальник відповідного відділу державної виконавчої служби має затвердити акт про проведені електронні торги не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем. Відповідно до абзацу 11-13 пункту 2 розділу VЙЙ Порядку протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки відповідно до вимог статті 47\~Закону України\~«Про іпотеку» та не пізніше наступного робочого дня надсилає його Організатору. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження від виконавця акта про реалізацію предмета іпотеки Організатор видає цей акт переможцю електронних торгів (покупцю), нотаріально засвідчені копії акта надсилає іпотекодержателю та іпотекодавцю. Частиною четвертою та шостою ст.47 Закону України «Про іпотеку» визначено, що акт про реалізацію предмета іпотеки підписується державним виконавцем, затверджується начальником відповідного органу державної виконавчої служби, скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем, скріплюється його печаткою та не пізніше наступного дня надсилається до організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження від державного виконавця, приватного виконавця акта про реалізацію предмета іпотеки організатор проведення прилюдних торгів видає цей акт покупцеві, нотаріально засвідчені копії акта надсилає іпотекодержателю та іпотекодавцю. Отже, матеріалами справи встановлено та визнається позивачем і не спростовано Корабельним РВ ДВС у м. Херсоні, що державний виконавець всупереч вимогам Порядку реалізації арештованого майна та приписам ст.47 Закону України «Про іпотеку» не направив на адресу організатора ДП «СЕТАМ» акт про реалізацію предмета іпотеки, що в свою чергу унеможливило його видачу Організатором переможцю торгів(покупцю) [PERSON] , і отримання покупцем свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. Частиною четвертою статті 47 Закону України «Про іпотеку» визначено, що відмова державного виконавця, приватного виконавця видати акт про реалізацію предмета іпотеки може бути оскаржена відповідно до законодавства Згідно зі частинами першою та другою ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у\~частині восьмій\~статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016року за №2831/5 затверджено Порядок проведення електронних торгів, яким визначено правила проведення прилюдних торгів. Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна. Відповідно до наведених норм права державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів(у тому числі і щодо видачі акту їх проведення), а самі електронні торги з реалізації нерухомого майна організують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. Отже, дії державного виконавця щодо видачі акта проведення електронних торгів у виконавчому провадженні не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Гарантією прав фізичних і юридичних осіб у виконавчому провадженні є можливість оскарження дій або бездіяльності державних виконавців. Рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця або іншої посадової особи державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами до суду, який видав виконавчий документ, та іншими учасниками виконавчого провадження та особами, які залучаються до проведення виконавчих дій, до відповідного адміністративного суду в порядку, передбаченому законом. Такий висновок суду узгоджується із правовою позицією Верховного Суду України викладеною в постановах від 24.10.2012року у справі № 6-116цс12, від 14.02.2018року у справі № 490/5475/15, яку суд у відповідності до ч.4 ст. 263 ЦПК України враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин. Матеріалами справи встановлено, що позивач не оскаржив до адміністративного суду відмову державного виконавця видати акт про реалізацію предмета іпотеки і така можливість ним не втрачена. Окрім того, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Згідно зі ст. 655ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона(продавець) передає або зобов`язується передати майно(товар) у власність другій стороні(покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно(товар) і сплатити за нього певну суму. Частиною 4 ст. 656ЦК України визначено, що до договору купівлі продажу на біржах, конкурсах, аукціонах(публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановленого законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. \~Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку. Відповідно до ч.1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною(сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою ст.203 цього Кодексу. Разом із тим, за змістом ч.1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів тобто у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016року №2831/5. Враховуючи, що встановленими судом обставинами справи підтверджено, що ДП «СЕТАМ» при проведенні електронних торгів з реалізації предмета іпотеки діяло в межах чинного законодавства та у відповідності до Порядку реалізації арештованого майна, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для визнання правочину недійсним і як, наслідок для застосування двосторонньої реституції . При цьому, суд враховує, що позивач не скористався правом на звернення до адміністративного суду до компетенції, якого належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій. Частиною першою статті 181 КАС України передбачено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. За таких обставини, звернення позивача до Міністра юстиції України зі скаргою на дії державного виконавця про відмову видати акт про реалізацію предмета іпотеки не є належним способом захисту порушеного права і, не свідчить про неможливість звернення позивача до адміністративного суду з позовом про оскарження відмови у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки. Посилання представника позивача на те, що за інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за боржником реалізоване майно не було зареєстровано, тому державні органи не визнають права власності переможця торгів на придбане майно, позбавленні правового обґрунтування, не підтверджені належними та допустимими доказами, оскільки придбане позивачем нерухоме майно було предметом іпотеки за іпотечним договором посвідченим приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводіною В.В. 19.05.2006року за реєстровим № 898. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки(ст.257 ЦК України). У законі для окремих видів вимог може встановлюватися спеціальна позовна давність. До вимог про оскарження прилюдних торгів з реалізації іпотечного майна застосовується спеціальна позовна давність. Згідно зі ст. 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодавець, іпотекодержатель, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді. Суд враховуючи наданні позивачем докази його перебування в період з 08.12.2017року по 15.12.2017року в м. Києві, а також залишення Херсонським міським судом Херсонської області 09.01.2018року позовної заяви [PERSON] без руху, яка ухвалою суду від 16.02.2018 року повернута [PERSON] вважає, що позивач пропустив строк звернення до суду з поважних причин і він підлягає поновленню. Частинами 9 і 10 ст. 158 ЦПК України\~ визначено, що у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням. Оскільки, суд дійшов висновку про відмову в задоволення позову в повному обсязі, заходи забезпечення позову, що були вжиті ухвалою суду від 12.05.2020року підлягають скасуванню. Відповідно до п.2 ч.2\~ст. 141 ЦПК України\~судові витрати у разі відмови в задоволенні позову покладаються на позивача, тому вимоги про стягнення з відповідачів на користь позивача судового збору, а також витрат на правову допомогу задоволенню не підлягають На підставі викладеного, ст.ст. , 15-16, 203,215, 650,655,656ЦК України, Закону України «Про іпотеку», Порядком реалізації арештованого майна,

Outcome: dismissed