Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-26 00:00:00

У вересні 2017 року позивач - [PERSON] звернулася до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого вказала наступне. 13 квітня 2017 року працівниками філії ПАТ «Миколаївобленерго» при проведенні перевірки дотримання Правил користування електроенергією для населення (ПКЕЕн) в її будинку, за адресою: [ADDRESS], було виявлено порушення п. 42 ПКЕЕн, а саме: «фіксація впливу постійного магнітного поля, що призвело до зміни показів засобу обліку, пошкодження пломб - індикаторів, фіксація індикатору впливу на прилад обліку постійного магнітного поля ІМП1 № Н 0019293 та ІМП1 №Н 0019294 світиться червоним кольором, що не можливо виявити при проведенні контрольного огляду приладу обліку». За даним порушенням працівниками філії ПАТ «Миколаївобленерго» було складено Акт № S 7999, від підпису в якому позивач відмовилась. 11 травня 2017 року Акт № S 7999 був розглянутий комісією, яка була проведена за її участю, та прийнято рішення, що в результаті порушення нею Правил відбулося необліковане користування електричною енергією на загальну суму 84 886.24 грн., що є реально спожитою, але неврахованою приладом обліку споживача та несплаченою електроенергією. Розрахунок боргу проведений відповідно до п. 3.3. Методики, за три роки з 13.04.2014 по 13.04.2017 (за формулою 2.7. Методики). Позивач не погоджується із складеним актом про порушення ПКЕЕн та з вищевказаним рішенням відповідача про порушень ПКЕЕН, вважає їх безпідставними, і такими, що суперечать вимогам ПКЕЕН, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 31.07.1996 року № 28. Позивачка зазначає, що діями працівників відповідача були порушені її права як споживача електроенергії, яку постачає відповідач, оскільки ніякого впливу постійного (змінного) магнітного поля, що неможливо виявити при проведенні контрольного огляду фактично виявлено не було. Було сфотографовано тільки лічильник, порушення ПКЕЕН зафіксовано не було, а також не було складено розписку про вилучення лічильника в якості речового доказу. Працівниками філії лічильник було вилучено, при цьому його не упакували у пакет і не опломбували номерною пломбою. Їй не були роз'яснені її права, наслідки незгоди, не було запропоновано заміряти силу струму навантаження всіх струмоприймачів. Посилаючись на викладене, позивач просить суд визнати дій працівників відповідача неправомірними, визнати недійсним акт про порушення ПКЕЕН Акт № S 7999 від 13.04.2017 року та рішення комісії від 11.05.2017 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення. У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі, з вищевикладених підстав та просила їх задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти позову через його безпідставність, просила відмовити у його задоволенні. Письмові заперечення відповідача долучені до матеріалів справи. Заслухавши пояснення учасників справи, свідка [PERSON] та дослідивши зібрані по справі письмові докази, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню виходячи із наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України (в редакції Закону України № 2147-УІІІ від 03.10.2017 р., яка набрала чинності з 15.12.2017 р.), - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулювалися ст. 714 ЦК України, ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції на час виникнення спірних правовідносин), Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика). Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. За змістом п. 42 вищевказаних Правил та п. 8 Договору користування електричною енергією для населення споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно - технічних документів та договору, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача, невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку та у разі порушення Правил настає відповідальність (п. 48 Правил). Відповідно до п. 48 Правил та п. 15 Договору, споживач несе відповідальність перед енергопостачальником за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Пунктом 37 зазначених Правил передбачено, що енергопостачальник має право, зокрема перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил. Згідно п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. Судовим розглядом встановлено, що 13.04.2017 року контролерами ПАТ «Миколаївобленерго» при проведенні перевірки дотримання споживачами вимог ПКЕЕН за адресою: [ADDRESS], було виявлене порушення у вигляді: «фіксація впливу постійного магнітного поля, що призвело до зміни показів засобу обліку, пошкодження пломб - індикаторів, фіксація індикатору впливу на прилад обліку постійного магнітного поля ІМП1 № Н 0019293 та ІМП1 №Н 0019294 світиться червоним кольором, що не можливо виявити при проведенні контрольного огляду приладу обліку, порушення п. 42 Правил». За даним порушенням було складено Акт № S 7999, який підписаний представниками енергопостачальника у складі трьох осіб. Позивач з актом про порушення ознайомлена, від підпису відмовилась, про що свідчить відповідна відмітка у акті. 11.05.2017 року Акт № S 7999 був розглянутий комісією, яка була проведена за участю позивача. Комісією було прийнято рішення, що в результаті порушення позивачем Правил відбулося необліковане користування електричною енергією на загальну суму 84 886.24 грн., що є реально спожитою, але неврахованою приладом обліку споживача та несплаченою електроенергією. Розрахунок боргу проведений відповідно до п. 3.3. Методики, за три роки з 13.04.2014 р. по 13.04.2017р. (за формулою 2.7. Методики). Відповідно до пункту 3.3. Методики, розрахунок вартості недооблікованої електроенергії здійснюється: - за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; - за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості недооблікованої електричної енергії; - за кількістю днів з дня останнього контрольного огляду засобу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Позивач з рішенням комісії ознайомлена, про свідчить її підпис у протоколі №2425 від 11.05.2017 року, будь-яких заперечень або зауважень до протоколу не вносила. Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміються закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст.16 ЦК України. Особа, право якої порушено, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. За змістом зазначеної норми цивільного права, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб тощо. Перелічені норми, які регулюють правовідносини між енергопостачальником та побутовим споживачем електричної енергії та умови Договору про користування електричною енергією не передбачають таких способів захисту прав споживача, як визнання недійсним акту про порушення ПКЕЕН та рішення комісії. За своєю правовою природою акт про порушення ПКЕЕН є лише доказом, на підставя якого коміся відповідача приймає рішення про нарахування розміру збитків чи інше рішення по суті. З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що рішення комісії яке оформлено протоколом №2425 ПАТ «Миколаївобленерго» від 11.05.2017 року, щодо розгляду акту, не встановлює для споживача будь-яких обов'язків, а вказаним рішенням виставлена заборгованість в розмірі 84 886,24 грн. є різновидом претензій, оскарження яких не передбачено чинним законодавством в якості способу захисту цивільних прав. Зазначене рішення може бути визнано в якості доказу при вирішенні іншого спору, де оспорювались дії, які є обов'язковими для виконання, зокрема, при визнанні неправомірними дій відповідача щодо відключення від електропостачання та відшкодуванні шкоди або при заявленому позові про стягнення матеріальних збитків від самовільного підключення до електромережі, при вирішенні яких суд зобов'язаний дати оцінку вказаному акту та рішенню. Отже, невірно обраний спосіб захисту порушеного права є підставою для відмови в задоволенні пред'явлених [PERSON] вимог. На підставі положень ст. 141 ЦПК України суд не відкшодовує позивачці понесені нею судові витрати через те, що у задоволенні її позову було відмовлено у повному обсязі.

Outcome: dismissed