Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-27 00:00:00

У березні 2017 позивач звернулася до суду з вказаним позовом, у якому просила стягнути з відповідача 76 540 грн. 80 коп. як відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS], обґрунтовуючи його тим, що 14.11.2014, 31.11.2014, 26.02.2015, 07.11.2016, 09.11.2016 та 19.02.2017 її квартиру було затоплено по причині засмічення каналізаційної системи внутрішньо будинкового стояка /а. с. 4-8/. Ухвалою судді від 06.03.2017 відкрито провадження у справі /а. с. 68/. Представник позивача у судовому засіданні 19.04.2017 подала клопотання про проведення експертизи /а. с. 78/. 01.06.2017 від відповідача засобами поштового зв'язку надійшли до суду письмові заперечення проти позову, у яких представник відповідача вказав, що чинним законодавством, що регулює сферу послуг з утримання будинку, не передбачено обов'язку виконання послуг здійснювати на підставі заяви споживача роботи з переобладнання системи каналізації (тобто вносити зміни у проекту схему, що була розроблена спеціалізованою проектною організацією на етапі будівництва, затверджена замовником будівництва та побудована відповідно до державних будівельної норм та вимог). Тому відповідач не мав правових підстав переобладнувати каналізаційну систему у будинку № [ADDRESS], а причиною засмічення каналізаційної мережі, що призвела до потрапляння каналізаційних стоків до квартири позивача, лежить поза межами відповідальності ТОВ «Інвестбудгаличина», оскільки не полягає у неналежному виконанні робіт з утримання будинку. Оскільки житловий будинок № 14-Д по вул. Воскресенській багатоповерховий, відповідач не мав реальної можливості визначити особу, яка неодноразово скидала до каналізаційної системи гранульований наповнювач, що призвело до утворення засмічення каналізаційного лежака. У своїх запереченнях відповідачем вказано, що позивач не навела достатніх обґрунтувань та не надала доказів того, що саме ТОВ «Інвестбудгаличина» завдало їй майнової шкоди, не зазначено обставин, які б підтверджували неправомірність дій відповідача по утриманню житлового будинку, та наявність безпосереднього причинно-наслідкового зв'язку між такими непромірними діями та шкодою, не надано обґрунтувань вини відповідача. Також, відповідач вважає, що позивачем не надано жодних обґрунтувань розрахунку суми вимоги, яку вона просить стягнути з ТОВ «Інвестбудгаличина» /а. с. 86-87/. Ухвалою суду від 10.07.2017 призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, з метою визначення технічних причин залиття квартири [ADDRESS] та вартості ремонтних робіт, котрі необхідно зробити для відновлення стану належної позивачу квартири та усунення пошкоджень, спричинених її залиттям. Провадження у справі на час проведення експертного дослідження зупинено /а. с. 91-92/. Ухвалою судді від 14.12.2017 провадження поновлено /а. с. 139/. На підставі норми пункту 9 частини 1 Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України від 18.03.2004 № 1618-IV у редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу (15.12.2017), розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Згідно з положеннями процесуального закону, справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визнаються малозначними і розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження, як передбачено ч. ч. 4, 6 ст. 19 ЦПК України. Встановивши, що ціна позову становить 76540 грн. 80 коп., тобто менше 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та врахувавши пункти 1-8 частини 3 статті 274 ЦПК України, при вирішенні питання визначення порядку розгляду позовного провадження, вбачається можливість розгляду справи у спрощеному порядку за участі сторін (їх представників). 17.01.2018 представник позивача надала письмові пояснення у справі після ознайомлення з висновком експерта та матеріалами справи, у яких просила задовольнити позов, розподілити судові витрати, вказавши на те, що внаслідок невиконання відповідачем покладених на нього функцій виконавця житлово-комунальних послуг, зокрема неусунення відповідачем засмічених внутрішньо будинкових водопровідних мереж та каналізаційних випусків відбулося залиття квартири позивача /а. с. 146/. У судовому засіданні представник позивача підтримала позов і просила задовольнити його у повному обсязі, відповідно до визначеної експертизою вартості ремонтних робіт. Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити у задоволенні, посилаючись на доводи, викладені у письмових запереченнях. Суд, заслухавши обґрунтування представника позивача та заперечення представника відповідача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Позивач є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору міни від 23.09.2014, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Драна Н. М. /а. с. 9-12, 13-14/. ТОВ «Інвестбудгаличина» є юридичною особою, яка надає послуги з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення у будинку № 14-Д по вул. Воскресенській, що не заперечується відповідачем. Згідно з договором № 165/К від 23.09.2014 про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, сторонами у справі погоджено, що виконавець (ТОВ «Інвестбудгаличина») зобов'язується своєчасно надавати споживачеві ([PERSON]) відповідної якості послуги з централізованого постачання і водовідведення холодної та гарячої води, послуг з централізованого опалення, а споживач зобов'язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у справи та на умовах, що передбачені цим договором. У відповідності до п. 5.2.3., 5.2.5., 5.2.8-5.2.10, 5.2.14, 5.2.15 договору, виконавець зобов'язаний своєчасно надавати споживачу послуги в установлених обсягах, належної якості, безпечні для його життя, здоров'я та які не спричинюють шкоди його майну, відповідно до вимог законодавства; проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; утримувати внутрішньо-будинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт; інформувати споживача протягом доби з дня виявлення недоліків у роботи внутрішньо будинкових інженерних систем та/або інженерного обладнання, що розташовані за межами багатоквартирного будинку або житлового будинку, а також про причини порушення якісних показників надання послуг; усувати аварії та інші порушення порядку надання послуг, а також виконувати заявки споживачів у строк, установлений законодавством; своєчасно проводити за власний рахунок роботи з усунення виявлених несправностей, пов'язаних з отриманням послуг, що виникли з його вини; відшкодувати збитки, завдані майну та /або приміщенню споживача та / або членів його сім'ї, шкоду, що заподіяна його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання послуг, а також моральну шкоду у порядку та розмірі, які визначаються відповідно до законодавства і цього договору. За пунктом 6.2 договору, неналежне надання або ненадання послуг, що призвело до заподіяння збитків майну та (або) приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров'ю, шляхом відшкодування збитків /а. с. 15-19/. У відповідності до погоджених умов договору № 165/ОП від 23.09.2014, предметом якого є забезпечення виконавцем надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території, а споживачем забезпечення своєчасної оплати цих послуг за встановленим тарифом у строки та на умовах, що передбачені цим договором, відповідач зобов'язався утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів щодо запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установленні законодавством строки; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинку; своєчасно проводити підготовку будинку, його технічного обладнання та прибудинкової території до експлуатації в осінньо-зимовий період; своєчасно проводити за рахунок власних коштів роботи з усунення неполадок, пов'язаних з наданням послуг, що виникли з його вини; відшкодувати споживачеві збитки, завдані його майну та (або) приміщенню, шкоду, заподіяну життю чи здоров'ю споживача внаслідок ненадання послуг або їх надання неналежної якості, а також внаслідок іншого не виконання, або неналежного виконання умов цього договору (п. 3.1.-3.1.10). Згідно з пунктом 6.2 договору, виконавець несе відповідальність згідно з законом за неналежне надання або ненадання послуг з утримання будинку, що призвело до заподіяння збитків майну та (або) приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров'ю, шляхом відшкодування збитків /а. с. 20-29/. Договором № 165/ДП від 23.09.2014 сторони погодили надання додаткових послуг з утримання будинку та прибудинкової території /а. с. 30-34/. Згідно з актами обстеження квартири позивача, представниками експлуатуючої організації встановлено, що причиною залиття є засор каналізаційної системи невідомими особами, а саме засмічення каналізаційного лежака гранулами, що використовували у гігієнічному догляді тварин, який засмітив каналізаційну систему внутрішньо будинкового стояка /а. с. 35-40/. Звернення позивача до ТОВ «Інвестбудгаличина» з метою відшкодування завданої залиттям шкоди, залишилися без належної реакції. Згідно з висновком № 8936 від 23.11.2017 судової будівельно-технічної експертизи, технічною причиною залиття квартири [ADDRESS], які мали місце 31.10.2014, 14.11.2014, 26.02.2015, 29.10.2016, 02.11.2016 та 18.01.2017, стало засорення каналізаційної системи будинку через недбале ставлення до неї. Вартість ремонтних робіт, які необхідно провести для відновлення приміщень вказаної квартири та усунення пошкоджень, спричинених її залиттям, станом на 22.11.2017 становить 24 083 грн. /а. с. 102-106/. У висновку судовим експертом зазначено, що характер затоплень вказує на періодичне недбале ставлення мешканців будинку до каналізаційної системи, але встановити яких саме на даний момент неможливо. Для визначення вартості відновлювального ремонту, який необхідно провести у приміщеннях квартири, складено кошторис з дотриманням вимог ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» у програмному комплексі АВК-5, і вартість ремонтних робіт по відновленню 24 083 грн. Частиною першою статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до положень статті 1166 ЦК України, для покладення відповідальності на заподіювача майнової шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов'язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв'язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди. Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Згідно з частиною 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказана стаття регулює загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов'язань. Відповідно до пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до статті 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Цивільним процесуальним кодексом України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, які мають відповідати вимогам належності, допустимості, достовірності та достатності. У відповідності до частини 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ч. 2 вказаної статті Кодексу). Статтею 82 ЦПК України визначено випадки, у яких сторона звільняється від доказування обставин, на які посилається. Так, згідно з частиною 4 статті 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Як встановлено частиною 1 ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Примірним переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд (затвердженим Наказом Держжитлокомунгоспу України № 150 від 10.08.2004) встановлено наступні роботи, які здійснює виконавець послуг з утримання будинку (в частині обслуговування систем централізованого водопостачання та водовідведення): регулювання та гідравлічне випробовування систем водопостачання та каналізації; заміна прокладок у водопровідних кранах; ущільнення згонів; усунення засмічень внутрішньо будинкових водопровідних мереж та каналізаційних випусків; регулювання змивних бачків, заміна прокладок біля дзвона та кульового клапана; прочищення сифонів, лежаків; притирання пробкових кранів і змішувачів; поновлення сальникових ущільнень; установка обмежувачів - дросельних шайб; очищення бачків від вапнякових відкладень; закріплення приладів, що розхитались; закріплення трубопроводів; перевірка несправностей каналізаційних витяжок; утеплення зовнішніх водозабірних кранів та колонок; заміна гумових муфт та манжетів унітазів; підкарбування розтрубів та ущільнення стиків каналізаційних труб; очищення, промивання, знезараження водонапірних баків на горищах будівель; встановлення у кришці ревізій гумових прокладок; усунення протікання в трубопроводах, приладах та арматурі. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005, зокрема пункту 2.1.5 виконавець послуг забезпечує профілактичне обслуговування будинку, що полягає в усунені дрібних несправностей елементів будинків в метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Суд приходить до висновку, що, оскільки засмічення каналізаційного лежака сталося внаслідок накопичення у каналізаційній системі гранульованого наповнювача, який неодноразово скидався невстановленим мешканцем будинку № 24-Д по вул. Воскресенській у м. Києві, то це свідчить про неналежне виконання відповідачем своїх обов'язків з утримання внутрішньої будинкової мережі в належному технічному стані, здійснення її технічного обслуговування та ремонту, вжиття своєчасних заходів щодо запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації. Оскільки, під час розгляду даної справи факт наявності причинного зв'язку між діями відповідача, які виразилися у недбалому ставленні до виконання своїх зобов'язань перед позивачем, та настанням негативних наслідків у вигляді пошкодження належної позивачу квартири, знайшов своє підтвердження, вимога про відшкодування майнової шкоди у розмірі 76 540 грн. 80 коп., підлягає частковому задоволенню, а саме у межах суми 24 083 грн. - розмірі визначеному судовим експертом достатнім для відновлення майна позивача. У відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За пунктом 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Врахувавши при вирішенні питання про розподіл судових витрат норми пунктів 1-4 ч. 3 вказаної статті Кодексу, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума пропорційна до розміру задоволеної вимоги у розмірі 2420 грн. 79 коп. за сплату проведення експертного дослідження та 240 грн. 83 коп. - судового збору. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial