Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-08 00:00:00

У березні 2020 року до суду надійшла позовна заява АТ «Державний ощадний банк України» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Стислий виклад обставин та зміст позовних вимог В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що відповідно до укладеного між сторонами 11 листопада 2016 року договору у вигляді заяви про приєднання № 472/16/0758 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу, Банк відкрив відповідачу картковий рахунок № [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Зарплатний» та встановив за погодженням відповідача на вказаний рахунок кредит у сумі 1 500 грн. під 30 % річних строком на 24 місяці з можливим подовженням на той самий строк. Проте, [PERSON] порушив умови Договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені Договором строки та порядку, в зв`язку з чим у відповідача утворилася заборгованість, яка з урахуванням заборгованості за кредитом, процентами за користування кредитом, заборгованості за розрахунково-касове обслуговування, нарахованої пені, суми інфляційних втрат на суму нарахованих та несплачених процентів, 3 % річних на суму простроченого кредиту, 3 % річних на суму нарахованих та несплачених процентів, становить 1 774 (одна тисяча сімсот сімдесят чотири) грн. 36 коп. З огляду на викладені обставини, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь вищевказану заборгованість та судові витрати. Заяви, інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 30 березня 2020 року відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Також, у вказаній ухвалі відповідачу надано строк для подачі відзиву на позовну заяву. 04 квітня 2020 року відповідачем [PERSON] отримано копію позовної заяви з додатками та копію ухвали про відкриття провадження у справі. Однак, у визначений ухвалою строк відповідач відзиву на позовну заяву не подав. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року розділ XІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України доповнено пунктом 3 такого змісту: «під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину». 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року. Відповідно до вказаного Закону пункт 3\~розділу XII\~«Прикінцеві положення»\~Цивільного процесуального\~кодексу України\~викладено в\~такій редакції: «під час\~дії карантину,\~встановленого Кабінетом\~Міністрів України\~з метою\~запобігання поширенню\~коронавірусної хвороби\~(COVID-19),\~суд за\~заявою учасників\~справи та\~осіб,\~які не\~брали участі\~у справі,\~якщо суд\~вирішив питання\~про їхні\~права,\~інтереси та\~(або)\~обов`язки (у\~разі наявності\~у них\~права на\~вчинення відповідних\~процесуальних дій,\~передбачених цим\~Кодексом),\~поновлює процесуальні\~строки,\~встановлені нормами\~цього Кодексу,\~якщо визнає\~причини їх\~пропуску поважними\~і такими,\~що зумовлені\~обмеженнями,\~впровадженими у\~зв`язку з\~карантином.\~Суд може\~поновити відповідний\~строк як\~до,\~так і\~після його\~закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином». Зважаючи на вищевказані норми чинного законодавства, відповідач [PERSON] із заявою про поновлення процесуальних строків для подання заяв (клопотань, відзиву) у зв`язку з карантином до суду не звертався. У матеріалах справи відсутні будь-які заперечення відповідача щодо розгляду справи по суті. Обставини справи, що встановлені судом 11 листопада 2016 року між Публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] укладено Кредитний договір у вигляді підписання Заяви про приєднання № 472/16/0758 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (далі Заява) (а.с. 8-9). Відповідно до п. 3.1. Заяви [PERSON] погодився, що підписуючи заяву про приєднання він беззастережно приєднується до Договору в редакції, яка на день підписання цієї Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку, та укладає з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку (ДКБО). За умовами п. 3.4. та п. п. 3.4.1. Заяви про приєднання Банк, на підставі наданих Клієнтом, відповідно до чинного законодавства України документів, відкриває Клієнту картковий рахунок за тарифним пакетом. Клієнту відкривається поточний рахунок № [NUMBER] в гривнях України на умовах тарифного пакету «Мій комфорт», Тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ Банку. Банк надає Клієнту Платіжну карту та конверт з персональним ідентифікаційним кодом (ПІН-код). Згідно із п. 6.2. Заяви про приєднання Клієнт просив надати йому кредит на споживчі потреби шляхом встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) на його картковий рахунок № [NUMBER] . У п. 6.3. Клієнт погодився, що йому можуть бути встановлені наступні максимальні параметри кредитування: бажаний розмір кредиту 1 500 грн., максимальний розмір кредиту 100 000 грн., строк кредитування 24 місяців (з можливим подовженням на той самий строк). На строк до 16.11.2016 р. Банк встановлює Клієнту кредит у сумі 0 грн. Після закінчення вказаного у цьому пункті строку Клієнт погоджується на встановлення (збільшення) Банком Кредиту в межах максимальних параметрів кредитування, вказаних в п. 6.3. Умов кредитування цієї Заяви. Строк кредиту (користування ним) встановлюється на відповідний період дії Платіжної картки. При випуску Платіжної картки на новий термін, строк дії Кредиту (користування ним) продовжується на строк дії платіжної картки (п. 6.4. Заяви). Як передбачено п. 6.5. Заяви процента ставка за кредитом є фіксованою і складає: 30 % річних за користування кредитними коштами у всіх випадках, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду; 0,001 % за користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду у випадку безготівкового розрахунку за товари та послуги з використанням платіжної картки. Проценти за користування Кредитом сплачуються щомісячно згідно умов Договору. Згідно із п. 6.6. Заяви, Клієнт зобов`язався щомісячно здійснювати часткове повернення Кредиту в розмірі обов`язкового щомісячного платежу, який складає 0 % від суми заборгованості за кредитом (сплата якої не прострочена), визначеної за звітний (білінговий) період на дату сплати обов`язкового щомісячного платежу. Згідно із п. п. 1.12. розділу ХХІІ Договору ДКБО Клієнт зобов`язується використати кредит за цільовим призначенням і своєчасно та в повному обсязі повернути суму Кредиту, сплатити всі нараховані проценти та інші платежі, передбачені Кредитним договором. Як передбачено п. 1.23. розділу ХХІІ Договору ДКБО, будь-яке невиконання Клієнтом умов Договору породжує у банка право достроково відкликати кредит, а у клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість за Кредитом в повному обсязі та сплатити всі інші платежі, передбачені договором. Банк має право вимагати від Клієнта дострокового повернення Кредиту, сплати процентів за користування ним та інших платежів за Договором та застосувати процедуру звернення стягнення на майно Клієнта згідно із Законодавством, у випадку невиконання або неналежного виконання Клієнтом зобов`язань щодо вчасного повернення Кредиту (в тому числі сплати суми обов`язкового щомісячного платежу), сплати процентів за користування ним та інших платежів, в тому числі але не виключно у випадку: 1) затримання сплати Клієнтом Кредиту та/або перевищення витратного ліміту та/або процентів, обов`язок сплати яких передбачений Заявою на кредит, щонайменше на один календарний місяць; або 2) перевищення сумою заборгованості суми Кредиту більш як на десять процентів; або 3) несплати Клієнтом більше однієї виплати за Кредитним договором, яка перевищує п`ять процентів Кредиту; або 4) інше істотне невиконання зобов`язань, внаслідок чого Банк має право вимагати дострокового повернення Кредиту та сплати інших платежів (п. 1.24. розділу ХХІІ Договору ДКБО). Відповідно до п. 1.27. розділу ХХІІ Договору ДКБО Клієнт зобов`язаний щомісячно отримувати звіт (виписку) по Картковому рахунку та сплачувати за Кредитом всі платежі на підставі цього звіту (виписки) по Картковому рахунку, не пізніше 25 числа місяця наступного за звітним. Із наданого позивачем розрахунку заборгованості розмір заборгованості [PERSON] перед Банком за Договором становить: - 1 498,18 грн. заборгованість за кредитом; - 237,37 грн. проценти за користування кредитом; - 21 грн. заборгованість за розрахунково-касове обслуговування; - 12,71 грн. заборгованість за розрахунково-касове обслуговування. Також, у позовній заяві позивач просить стягнути із відповідача на свою користь: 1,44 грн. суми інфляційних втрат на суму нарахованих та несплачених процентів; 2,22 грн. 3 % річних на суму простроченого кредиту; 1,44 грн. 3 % річних на суму нарахованих та несплачених процентів. У загальному, розмір заборгованості, яка підлягає до стягнення становить 1 774 (одна тисяча сімсот сімдесят чотири) грн. 36 коп. Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини Згідно ст. ст. 525, 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та умов цього Кодексу. За змістом статті 549\~ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами першою, другою статті 551\~ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Як передбачено ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно із\~положеннями ст.\~625\~ЦК України\~боржник не\~звільняється від\~відповідальності за\~неможливість виконання\~ним грошового\~зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Статтею 629\~ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до частини першої статті 1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно із частиною першою статті 1050\~ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст. 1054 ЦК України, до відносин за кредитним договором застосовуються положення про договір позики. При цьому ст. 1050 ЦК України визначає наслідки порушення договору позичальником: «якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини, позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому». Дослідивши матеріали справи, надавши об`єктивну оцінку зібраним доказам по справі, та враховуючи ті обставини, що зобов`язання [PERSON] за кредитним договором від 11.11.2016 року, укладеним між останнім та банком, не виконано, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню. Щодо судових витрат Із матеріалів справи вбачається, що при подачі даного позову до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2 102 грн., що підтверджується меморіальним ордером № 0134190011 від 30 січня 2020 року (оригінал меморіального ордеру міститься в матеріалах справи). У відповідності до ч. 1 та ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, стягненню із відповідача на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі 2 102 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved