Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-15 00:00:00

у вересні 2013 року [PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] про поділ будинку в натурі, припинення спільної часткової власності та спонукання до вчинення певних дій. Свої вимоги мотивує тим, що він є власником 1/2 частини житлового будинку на [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 12 жовтня 2004 року, посвідченого державним нотаріусом Петровою Т.М. Першої київської державної нотаріальної контори. Позивач посилається на те, що за умовами договору купівлі-продажу у його конкретне користування перейшла ? частина житлового будинку, яка складається з приміщень, зазначених на поверховому плані: трьох жилих кімнат, площею 10,8 кв.м (1-1), коридору, площею 2,5 кв.м (1-6), погребу під прибудовою, вбиральні під літ. «Г» та ? частини споруджень. Інша ? частина житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд належить відповідачу [PERSON]. Необхідність виділення ? частини житлового будинку пояснюється тим, що між позивачем [PERSON] та співвласником [PERSON] виникають непорозуміння та суперечки з приводу користування, утримання та збереження майна. Тому позивач просить виділити належну йому частину будинку [ADDRESS], що складається з приміщень, зазначених на поверховому плані: трьох жилих кімнат, площею 10,8 кв.м (1-1), коридору, площею 2,5 кв.м (1-6), погребу під прибудовою, вбиральні під літ. «Г» та ? частини споруджень, що належать сторонам у справі на праві спільної часткової власності, в окремий об'єкт нерухомого майна. Зобов'язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) присвоїти окрему поштову адресу на вище вказаний об'єкт нерухомого майна. Припинити право спільної часткової власності на вищевказану ? частину житлового будинку. Зобов'язати Реєстраційну службу Головного управління юстиції у м. Києві зареєструвати право власності на вказане нерухоме майно та видати відповідний витяг з Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд задовольнити позов з вищевказаних підстав. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні визнала позовні вимоги та не заперечувала проти їх задоволення. Щодо поділу будинку в натурі не заперечувала, також просила його провести по варіанту запропонованому позивачем, за яким кожному співвласнику виділити приміщення тієї квартири, якою він фактично користується у будинку. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи та оцінивши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що 12 жовтня 2004 року за договором купівлі-продажу частини житлового будинку на [ADDRESS] [PERSON] придбав у [PERSON] ? частину житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд. За умовами договору в користування покупця [PERSON] перейшло: ? частина житлового будинку, яка складається з приміщень, зазначених на поверховому плані: трьох жилих кімнат, площею 11,1 кв.м (1-1), площею 9,2 кв.м (1-4), площею 12,5 кв.м (1-5), кухні, площею 10,8 кв.м (1-1), коридору, площею 2,5 кв.м (1-6), погреба під прибудовою, вбиральні під літ. «Г» та ? частина споруджень. (а.с. 6) Даний договір зареєстрований в КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» 21 жовтня 2004 року та записано в реєстрову книгу № д. 39-274 за реєстровим № 263. Згідно технічного паспорту, виготовленого станом на 28.05.2004 р., житловий будинок на [ADDRESS] має 111,5 кв.м загальної площі, з якої 66 кв.м житлової площі, складається з двох квартир. (а.с. 8-13) Інша ? частина житлового будинку з прилеглою до неї частиною надвірних будівель за вищевказаною адресою належить відповідачу [PERSON] на підставі договору дарування, посвідченого 07 травня 1969 року державним нотаріусом Драгомирецьким С.П. Другої київської державної нотаріальної контори. Даний договір зареєстрований в Київському міському бюро технічної інвентаризації 10 червня 1969 року та записаний в реєстрову книгу за № 263. З матеріалів справи вбачається, що 13 січня 1989 р. між [PERSON] та [PERSON] був укладений договір, посвідчений державним нотаріусом Погорілою Л.С. Другої київської державної нотаріальної контори, за умовами якого між співвласниками визначений порядок користування житловим будинком за адресою: [ADDRESS]. Зокрема, в користування [PERSON] перейшла частина будинку, яка складається з двох житлових кімнат, позначених на плані цифрами « 2-4», площею 11,8 кв.м, « 2-5», площею 21,4 кв.м, кухня « 2-6», площею 6,7 кв.м, коридор « 2-1», площею 4,9 кв.м, коридор « 2-3», площею 3,1 кв.м, кладова « 2-2», площею 6,6 кв.м, сарай під літ. «Б»», вбиральня під літ. «Е» та ? частина споруд. Даний договір конкретного користування зареєстрований в Київському міському бюро технічної інвентаризації 23 січня 1989 року. Як підтвердили сторони житловий будинок має одну поштову адресу. Сторони пояснили, що квартира № 1 знаходиться в користуванні [PERSON], квартира №? 2 знаходиться в користуванні [PERSON] У судовому засіданні сторони підтвердили, що саме такий порядок користування жилим будинком склався між ними і спору з цього приводу у них не має. Відповідно до статей 321, 317, 319 ЦК України право власності є непорушним, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном; власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до положень ст. 367 ЦК України - майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог [PERSON] про поділ будинку на [ADDRESS] в натурі. У судовому засіданні [PERSON] просив суд виділити йому в натурі частину будинку, що складається з ізольованої квартири № 1, [PERSON] просила виділити їй в натурі частину будинку, що складається з ізольованої квартири № 2. Судом встановлено, що між сторонами склався конкретний порядок користування спірним будинком. [PERSON] в будинку користується приміщеннями ізольованої квартири № 1, загальною площею - 57 кв. метри; [PERSON] користується частиною будинку, що складається з приміщень квартири № 2, загальною площею - 54,2 кв. метри. На підставі викладеного, суд вважає за доцільне поділити будинок між сторонами в натурі з урахуванням існуючого порядку користування, виділивши в натурі [PERSON] наступні приміщення: трьох жилих кімнат, площею 11,1 кв.м (1-1), площею 9,2 кв.м (1-4), площею 12,5 кв.м (1-5), кухні, площею 10,8 кв.м (1-1), коридору, площею 2,5 кв.м (1-6), погреба під прибудовою, вбиральні під літ. «Г» та ? частина споруджень. Співвласнику [PERSON] виділити в натурі наступні приміщення: дві житлові кімнати, позначені на плані цифрами « 2-4», площею 11,8 кв.м, « 2-5», площею 21,4 кв.м, кухня « 2-6», площею 6,7 кв.м, коридор « 2-1», площею 4,9 кв.м, коридор « 2-3», площею 3,1 кв.м, кладова « 2-2», площею 6,6 кв.м, сарай під літ. «Б»», вбиральня під літ. «Е» та ? частина споруд. Суд вважає, що такий поділ будинку в натурі повністю відповідає ідеальним часткам співвласників будинку та порядку користування, який склався між сторонами. При визначеному варіанті поділу будинку в натурі перепланування та переобладнання будинку не вимагається, оскільки в будинку фактично розташовані дві ізольовані квартири спроможні самостійно функціонувати і в складі основних та допоміжних приміщень, мають окремі виходи та окремі присадибні ділянки. Внаслідок поділу житлового будинку за адресою: [ADDRESS], на самостійні об'єкти нерухомого майна, право спільної часткової власності на нього припиняється. Позовні вимоги [PERSON] про зобов'язання Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) присвоїти окрему поштову адресу на вище вказаний об'єкт нерухомого майна, а також зобов'язання Реєстраційну службу Головного управління юстиції у м. Києві зареєструвати право власності на вказане нерухоме майно та видати відповідний витяг з Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно, на думку суду не підлягають задоволенню, оскільки позивач не надав доказів того, що він звертався до відповідних органів з відповідними заявами, йому було відмовлено та між ними виник спір.

Outcome: partial