Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-22 00:00:00

У вересні 2014 року позивач звернулась до суду з позовом про визначення частки майна спадкодавця у спільній сумісній власності за договором дарування. Свої вимоги обґрунтовувала тим, що [INFO] померла її мати [PERSON]. Після її смерті залишилось спадкове майно -- частина квартири [ADDRESS], що складається з 1/5 частини квартири відповідно до Свідоцтва про право власності на житло № 1900 від 15.12.1997 року та частини квартири, що належала померлій на праві спільної сумісної власності з іншими власниками за договором дарування 1/5 частини квартири від 02.08.1999 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Криворучко В.П. за реєстром № 1362, зареєстрованим Київським міським Бюро технічної інвентаризації 5 серпня 1999 року. Спадкоємцями померлої є її діти - позивач по справі [PERSON] та відповідач [PERSON] Позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Жерліциної О.В. з заявами про прийняття спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину, але в оформленні спадкових прав їй було відмовлено, посилаючись на необхідність звернення до суду за визначенням часток у спільній сумісній власності 1/5 частини квартири за договором дарування. За життя спадкодавця угод між співвласниками щодо поділу або виділу не укладалось. Домовленостей між співвласниками щодо часток у спільній сумісній власності не існувало, а тому позивач вважає, що розмір часток співвласників є рівний. Виходячи з цього позивач просила задоволити позов та визначити частку померлої [INFO] [PERSON] у спільній сумісній власності за договором дарування від 02.08.1999 року у квартирі [ADDRESS], що складається з трьох кімнат житловою площею 41,8 кв. м, загальною площею 69,2 кв. м в розміриі 1/20 частини всієї квартири (відповідно 3, 46 кв. м). В судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги та просили суд задовольнити позов з викладених підстав. Відповідач [PERSON] повторно не з'явився в судове засідання, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив, а тому на підставі ст. 169 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати справу у його відсутність. Відповідач [PERSON] в судове засідання з'явилася, проти позову не заперечувала. Третя особа Головне управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, направили листа про розгляд справи у відсутності представника. Третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Жерліцина О. В. в судове засідання не з'явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Статтею 1226 ЦК України передбачено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинилися внаслідок його смерті. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть. На момент смерті [PERSON] була зареєстрована і проживала в [ADDRESS] Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на частку в квартирі [ADDRESS], яка складається з 1/5 частини квартири, що належала померлій на підставі Свідоцтва про право власності на житло № 1900 від 15.12.1997 року та частку у спільній сумісній власності на 1/5 частину квартири за договором дарування від 02.08.1999 року. Відповідно технічного паспорту на [ADDRESS] квартира складається з трьох кімнат загальною площею 69,2 кв. м, житловою площею 41,8 кв.м. Укладаючи договір, сторони не мали домовленості про розмір часток, а тому частки кожного із співвласників у спільній сумісній власності є рівними, частка померлої за договором дарування скаладає складає ?. Спадкоємці [PERSON] та [PERSON] прийняли спадщину, звернувшись до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Жерліциної О.В., якою було заведено спадкову справу. Відповідно до п. 4.18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України за відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. 4 червня 2014 року [PERSON] подано заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину, на що отримано відповідь Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Жерліциної О.В. про неможливість видачі свідоцтва через невизначеність розміру частки померлої [PERSON] у праві спільної сумісної власності 1/5 частини квартири, що належала померлій на підставі договору дарування, що і обумовило звернення позивачки до суду з позовом. Пунктом 17 Поставнови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 07.12.2014 року «Про судову практику у справах про захист права власності та інших речових прав» визначено, що частка суб'єкта права спільної сумісної власності визначається, зокрема, при відкритті після нього спадщини. Виходячи з наведеного, враховуючи те, що невизначеність складу спадкового майна перешкоджає позивачці в повній мірі реалізовувати надані законом права, позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved