Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-15 00:00:00

У вересні 2016 року позивач звернулась до суду із вказаним позовом до відповідача, в якому з урахуванням уточнень, просила стягнути з останнього на її користь майнову шкоду у розмірі 5733 грн., що складається з грошової суми вартості збитку, спричиненого залиттям квартири [ADDRESS], вартості проведення оцінки вказаного збитку, що була виконана ТОВ «Експерт нерухомості - 2015», у розмірі 1000 грн. та моральну шкоду у розмірі 1000 грн. В обґрунтування позову зазначила, що вона є власником вказаної квартири. У серпні 2015 року з вини відповідача, який мешкає поверхом вище, її квартира була залита холодною водою, що спричинило їй матеріальну та моральну шкоду. В судовому засіданні позивач та її представник позов підтримали та просили задовольнити. Відповідач в судовому засіданні факту залиття квартири позивача не заперечував, разом з тим не погодився із розміром визначеної шкоди, а тому проти позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні. Допитані в судовому засіданні в якості свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] суду показали, що вони є друзями позивача та підтвердили факт залиття квартири останньої. Суд, заслухавши пояснення позивача, її представника та відповідача, пояснення свідків, оголосивши та дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного. Судом встановлено, що позивач є власником однокімнатної квартири [ADDRESS]. 26.08.2015 комісією в складі представників ДП «Еко»: начальника відділу з утримання будинків та прибудинкових територій [PERSON], майстра технічної дільниці [PERSON], слюсаря - сантехніка [PERSON] було складено акт про те, що ними було обстежено квартиру [ADDRESS] за зверненням від 25.08.2015 № 139 гр. [PERSON] з приводу залиття. Під час обстеження виявлено наступне: в кухні площею 9,1 м.кв. залиття в повному обсязі; у ванній кімнаті площею 2,5 м.кв. залиття в повному обсязі та на стіні спостерігаються вологі сліди темного кольору; в туалетній кімнаті площею 2,1 кв.м. на стелі (шпалери) сліди від залиття 1,72 м. на 1,20 м.; на стіні (шпалери) сліди від залиття розміром 1,72 м. на 1,40 м. Комісією встановлено, що залиття виникло з вище розташованої квартири № 52 по причині лопнувшого фільтру тонкої очистки холодної води в туалетній кімнаті. Відповідно до звіту про оцінку матеріального збитку, ринкова вартість матеріального збитку, вчиненого внаслідок залиття приміщень службової квартири, а саме: приміщення кухні площею 9,1 м кв, ванної кімнати площею 2,5 м кв та туалету площею 2,1 м кв, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], яка знаходиться на балансі ДП «ЕКО», та надана для постійного проживання гр. [PERSON], згідно ордеру № 4780 від 25.12.1985 р., станом на дату оцінки становить 4733 грн. При цьому за проведення вказаної оцінки позивачем було сплачено 1000 грн. Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до положень статей 1166 та 1167 ЦК України для покладення відповідальності на заподіювача майнової та моральної шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов'язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв'язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди. Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказана стаття регулює загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов'язань. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Відповідно до п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода , заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Тобто, відповідно до презумпції завдавача шкоди не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини. В судовому засіданні та у своїх письмових запереченнях відповідач не заперечував своєї вини у залитті квартири позивача, а тому суд знаходить таку обставину доведеною. Враховуючи те, що в ході судового розгляду було встановлено вину відповідача у спричинені позивачу матеріальної шкоди, то суд приходить до висновку про необхідність її відшкодування у розмірі визначеному звітом про оцінку, при цьому стороною відповідача будь-яких доказів щодо спростування розміру спричиненої шкоди надано не було. Також відшкодуванню підлягають витрати позивача пов'язані із проведенням вказаного звіту у розмірі 1000 грн. Разом з тим, суд знаходить безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди, оскільки позивачем не було доведено наявність обставин, встановлених ч. 2 ст. 23 ЦК України, при цьому суд враховує, що відповідно до ч. 4 вказаної норми моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. За правилами ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 551,20 грн. Враховуючи викладене,

Outcome: partial