Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-20 00:00:00

У вересні 2015 р. позивачка звернулася до суду з позовом до відповідачки про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини посилаючись на те, що вона є спадкоємицею за законом після смерті батька [PERSON], померлого 13.02.2015 року. Після його смерті відкрилася спадщина квартира [ADDRESS]. У встановлений законом строк позивачка до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом не звернулася з поважних причин. Просила визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та призначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька один місяць з дня набрання рішення суду законної сили. Ухвалою суду від 26.10.2015 року залучено в якості третьої особи [PERSON]. Позивачка у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила позов задовольнити. Суду пояснила, що вона є громадянкою російської Федерації. Коли захворів батько, у січні 2015 року, вона приїхала на Україну. 14 лютого 2015 року батько помер. Вона була на похованні батька та на поминальному обіді на 9 днів. Зразу після смерті батька не мала наміру писати заяву про вступ у спадщину, а потім вирішила прийняти спадщину. Представник позивачки у судове засідання зявився, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Відповідачка у судове засідання не зявилася. Подала до суду заяву про слухання справи без її участі та письмові заперечення на позовну заяву. Проти задоволення позовних вимог [PERSON] заперечувала. Вважає, що не має жодних обставин, які обєктивно перешкоджали позивачці реалізувати її право на прийняття спадщини. Представник третьої особи Шостої дніпропетровської державної нотаріальної контори у судове засідання не зявився, повідомлений належним чином. Представник третьої особи [PERSON] у судове засідання зявився. Проти задоволення позовних вимог заперечував. Суду пояснив, що позивачка не навела жодних обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску нею строку для прийняття спадщини. Їй було відомо про смерть батька, але вона не скористалася своїм правом на вступ у спадщину. Просив у задоволенні позову відмовити. Суд, вислухавши пояснення сторін, показання свідків, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є дочкою [PERSON], який помер, згідно Свідоцтва про смерть, 13 лютого 2015 року. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS]. З постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 18 вересня 2015 року вбачається, що позивачка звернулася до Шостої дніпропетровської державної нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] 18.09.2015 року. Однак протягом встановленого строку позивачка спадщину не прийняла заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подала, зі спадкодавцем на день смерті зареєстрована не була. Згідно копії спадкової справи після смерті [PERSON], із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернувся тільки його син [PERSON] Дружина померлого [PERSON] подала до нотаріальної контори заяву про відмову від спадщини після смерті чоловіка [PERSON] на користь сина [PERSON] Позивачка у судовому засіданні посилається, на те, що вона не знає законів України і не була повідомлена про встановлений законом строк звернення із заявою для прийняття спадщини, вона своєчасно не подала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини у звязку з тим, що вона є громадянкою [PERSON] Федерації та перетнула кордон з Україною тільки 15 серпня 2015 року, тобто запізнилася на 30 годин та не встигла подати заяву про прийняття спадщини в межах встановленого шестимісячного строку. Однак позивачка не надала суду доказів того, що весь встановлений законом шестимісячний строк вона не мала можливості особисто звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, або направити таку заяву поштою. Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON] суду показали, що позивачка була на похованні батька, на поминальному обіді на 9 днів. На поминальному обіді вона висловлювала свій намір не подавати заяву про прийняття спадщини після смерті батька через фінансові труднощі. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець , який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець, протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини. У Постанові Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 19.10.2011 року (справа № 6-6304св10) зазначено, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними є ті, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, тощо. Відповідно до ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У зв'язку з тим, що позивачка не надала доказів поважності причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини, наявності перешкод для подання такої заяви, тому відсутні правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини та суд вважає можливим відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідно до ст. 88 ЦПК України судовий збір, сплачений позивачкою, з відповідачки не стягується

Outcome: dismissed