Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-03 00:00:00

У березні 2016 року позивачка звернулась до суду з даним позовом, вказуючи, що їй належить на праві особистої-приватної власності квартира [ADDRESS] в м Маріуполі на підставі договору купівлі-продажу. 29 липня 2015 року вказана квартира була залита в результаті витоку води через недбальство власника квартири [ADDRESS] в м Маріуполі, якою є [PERSON]. 03 серпня 2015 року комісією дільниці № 3 ЖКП «Житловий комплекс» було складено акт, в якому значиться, що залиття квартири сталося з верхньої квартири 28, розташованої на 3 поверсі. В результаті залиття квартири були пошкоджені, а саме: стали мокрими стелі в залі і коридорі, що призвело до зміни їх кольору і утворення розводів, відбулося намокання і здуття ламінату, пошкоджена електропроводка у ванній. Ринкова вартість ремонтних робіт внутрішнього оздоблення становить 3141,16 грн., вартість матеріалів, необхідних для проведення ремонтних робіт по відновленню елементів внутрішньої обробки становить 5931,16 грн., а всього 9072,32 грн. Крім того, вона понесла витрати з оплати послуг експерта по визначенню оцінки вартості ремонтних робіт квартири, які відповідно до договору становлять 700,00 грн. Зауважує, що внаслідок того, що сталося залиття квартири їй заподіяні моральні страждання, які вона розцінює в розмірі 2000 грн., оскільки на момент залиття квартира перебувала в хорошому стані, в 2013 році був проведений ремонт. В результаті залиття загальний вид житлової кімнати змінився в гірший бік, у звязку з чим вона відчула глибоке нервове потрясіння, душевні страждання, що негативно позначилося на стані її здоров'я. Факт залиття квартири справив на неї дуже негативний вплив. Проведення ремонту через такий короткий проміжок часу знову створить побутові незручності, а також спричинить непередбачені для неї матеріальні витрати. При цьому, відповідачка добровільно відмовляється відшкодувати заподіяну шкоду, а позивачка не має коштів, щоб виконати ремонт невідкладно. На підставі викладеного позивачка змушена звернутись до суду з даним позовом та просить стягнути з відповідачки матеріальну шкоду в розмірі 9772,32 грн., моральну шкоду в розмірі 2000,00 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 551,20 грн. Позивачка в судову засідання не зявилась, надала суду заяву з прохання про розгляд справи за їх відсутності та задоволення заявлених позовних вимог. Відповідачка повідомлялась про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилась, не сповістивши суд про причини неявки. Враховуючи те, що у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу від 28.02.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області [PERSON] за реєстром № 490, зареєстрованого в Маріупольському бюро технічної інвентаризації 03.03.2008 року за реєстраційним № 22228406, квартира [ADDRESS] в м Маріуполі на праві особистої-приватної власності належить [PERSON]. Відповідно до акту, складеного 03 серпня 2015 року комісією в складі двох майстрів дільниці № 3 ЖКП «Житловий комплекс» після проведеного огляду квартири [ADDRESS] в м Маріуполі, 29 липня 2015 року відбулось залиття вказаної квартири з верхньої квартири 28, розташованої на 3 поверсі, в результаті чого: стали мокрими стелі в залі і коридорі, що призвело до зміни їх кольору і утворення розводів, відбулося намокання і здуття ламінату, пошкоджена електропроводка у ванній. Згідно з висновком спеціаліста-експерта ПП «Центр експертних послуг» [PERSON] від 06 серпня 2015 року ринкова вартість ремонтних робіт внутрішнього оздоблення квартири [ADDRESS] в м Маріуполі становить 3141,16 грн., вартість матеріалів, необхідних для проведення ремонтних робіт по відновленню елементів внутрішньої обробки становить 5931,16 грн., а всього 9072,32 грн. Крім того, згідно копії квитанції та договору від 06.08.2015 року, укладеного між [PERSON] та ПП «Центр експертних послуг», витрати з оплати послуг експерта по визначенню оцінки вартості ремонтних робіт по усуненню матеріального збитку становлять в сумі 700,00 грн. Вирішуючи даній спір, суд виходить з наступного. Положеннями ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд, при цьому, при здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства, не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. За правилами ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 2 ст.1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно зі ст. 190 ЖК України, громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права /реальні збитки/. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України № 572 від 08.10.1992 року, власники квартир зобов'язані забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Згідно п. 35 вказаних Правил, власник квартири повинен своєчасно повідомляти власника будинку про виявлені несправності, які порушують нормальну експлуатацію цього будинку та інше. Також, відповідно до вищезазначених Правил, власники квартири зобовязані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, а при появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Відповідно до п.1.4.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року за № 927/11207, власник, наймач /орендар/ жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив вчинення дій, якими порушуються права інших споживачів відшкодовує всі збитки за свій рахунок. Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України, власність зобов'язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить. Відповідно до ст. 147 ЦПК України висновок експерта є одним з видів доказів в цивільній справі, який згідно зі ст. 212 ЦПК України суд оцінює за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному розгляді в судовому засіданні. Висновок експерта «Центр експертних послуг» [PERSON] від 06 серпня 2015 року суд вважає належним та допустимим доказом. При зазначених обставинах суд приходить до висновку, що відповідати за завдану позивачці шкоду в розмірі 9072,32 грн. повинна відповідачка, як власниця квартири, яка зобовязана здійснювати належний контроль за станом квартири, при цьому останньою відповідно до вимог ст.ст.57-60 ЦПК України не надано суду жодного доказ на спростування позовних вимог та тверджень [PERSON] Також суд враховує, що внаслідок залиття квартири позивачці завдана моральна шкода. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до розяснень постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, завданих фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу завданих позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням у кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Згідно ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. За ч. 3 цієї статті моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з знищенням чи пошкодженням її майна. При визначенні розміру моральної шкоди враховуються вимоги розумності і справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує моральні страждання позивачки, які виразились у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, а також відмова відповідачки добровільно відшкодувати завдану майнову шкоду, у звязку з чим вважає можливим стягнути з відповідачки на користь позивачки в рахунок заподіяної моральної шкоди 2000 грн. Відповідно до ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат повязаних з розглядом справи. До судових витрат, повязаних з розглядом справи належать зокрема витрати, повязані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, та проведення судових експертиз. Таким чином відповідно до ст.88 ЦПК України у зв'язку з задоволенням позову з відповідачки підлягає стягненню на користь позивачки судовий збір в розмірі 551 грн. 20 коп. та витрати по сплаті послуг експерта в сумі 700,00 грн. Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. На підставі наведеного,

Outcome: approved