Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~У березні 2013 року [PERSON] звернулась з позовом до Індустріальної районної у м. Дніпрі ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . \~ \~ \~ \~09.09.2014 року у справі було ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги [PERSON] було задоволено, визнано право власності на квартиру [ADDRESS] (а.с. 136,137 т.1). \~ \~ \~ \~17.12.2015 року ухвалою суду заочне рішення скасовано, справа призначена до розгляду в загальному порядку (а.с. 209 т.1). Уточнивши позовні вимоги заявою від 09.10.2018 року, і, пред`явивши їх до [PERSON] , [PERSON] зазначила, що на підставі рішення виконкому Індустріальної районної ради народних депутатів м. Дніпропетровська №326.1 від 12.06.1992 року її було призначено опікуном над малолітнім на той час [PERSON] , [INFO] . Весь час останній проживав з нею за адресою: [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] помер. [INFO] померла мати [PERSON] , [PERSON] . [INFO] помер батько [PERSON] , [PERSON] . \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яке складається з квартири [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 19.05.1993 року, виданого виконкомом міської Ради народних депутатів, дана квартира належала [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] померла [INFO] . Після її смерті спадщину фактично прийняв її син [PERSON] , але спадкових прав не оформив. [PERSON] помер [INFO] . Після смерті останнього спадщину фактично прийняла, але спадкових прав не оформила його дружина [PERSON] . Остання померла [INFO] . [PERSON] залишила заповіт на ім`я [PERSON] , який спадщину також прийняв, але спадкових прав не оформив. \~ \~ \~ \~Вона, [PERSON] , у встановлений законом строк звернулась з заявою про прийняття спадщини після смерті внука [PERSON] за правом представлення. Заяву про прийняття спадщини також подав [PERSON] , батько померлого, який спадкові права оформити не встиг, оскільки помер [INFO] . За життя [PERSON] склав заповіт на ім`я [PERSON] 30.01.2015 року останній звернувся до Шостої дніпропетровської державної нотаріальної контори з заявою про отримання спадщини після смерті [PERSON] , Але постановою нотаріуса йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно, а також відсутністю документів, що підтверджують родинний зв`язок з [PERSON] і [PERSON] . \~ \~ \~ \~За життя [PERSON] вихованням сина [PERSON] не займався, зловживав наркотичними засобами, неодноразово притягався до кримінальної відповідальності і був позбавлений батьківських прав відносно [PERSON] . Оскільки [PERSON] не закликається до спадщини як спадкоємець першої черги за законом після смерті [PERSON] , то відповідач [PERSON] не може успадковувати спадщину за заповітом після смерті [PERSON] . \~ \~ \~ \~Посилаючись на вимоги ст. 1264 ЦК України, вважаючи себе спадкоємцем четвертої черги за законом, оскільки проживала однією сім`єю з [PERSON] до дня його смерті, просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на квартиру [ADDRESS] , а також виселити відповідача з цієї квартири без надання іншого жилого приміщення, оскільки [PERSON] не має права на проживання в квартирі, оскільки не є її власником або наймачем. \~ \~ \~ \~Під час розгляду справи [PERSON] і її представник, адвокат Борсук В.М., підтримували позовні вимоги. \~ \~ \~ \~ [INFO] [PERSON] померла. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 18.02.2020 року провадження у справі було зупинено на підставі пунктів 1,3 ч.1 ст. 251 ЦПК України до вступу правонаступника (а.с.47 т.3). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 31.07.2020 року провадження у справі поновлено (а.с.50 т.3). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 23.09.2020 року залучено у справі правонаступником [PERSON] [PERSON] (а.с. 171 т.3). \~ \~ \~ \~В судовому засіданні [PERSON] і його представник, адвокат Борсук В.М., підтримали позовні вимоги, просили позов задовольнити. \~ \~ \~ \~23.11.2015 року з зустрічним позовом до [PERSON] про визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування за заповітом звернувся [PERSON] (а.с.186 т.1). Останній зазначив, що після смерті [PERSON] спадкоємцем за законом першої черги відповідно до положень ст. 1261 ЦК України був [PERSON] , його батько, який спадщину прийняв, але оформити не встиг, оскільки помер [INFO] . [PERSON] 20.08.2013 року склав заповіт на його, [PERSON] , ім`я. Він своєчасно звернувся до нотаріуса за оформленням спадкових прав після смерті [PERSON] , але йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спірну квартиру. Вважає, що [PERSON] не має права на успадкування цієї квартири після смерті [PERSON] , оскільки на момент смерті останнього був спадкоємець першої черги за законом, батько померлого [PERSON] . Тому просив визнати за ним право власності в порядку спадкування за заповітом на квартиру [ADDRESS] , а [PERSON] у позові відмовити. \~ \~ \~ \~28.03.2016 року з позовом про встановлення факту сумісного проживання зі [PERSON] і визнання заповіту недійсним звернулася третя особа з самостійними вимогами [PERSON] (а.с.246 т.1). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 20.07.2018 року позов третьої особи з самостійними вимогами [PERSON] залишений без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України (а.с. 156 т.2). \~ \~ \~ \~В лютому 2018 року [PERSON] змінив вимоги за зустрічним позовом, звернувшись з позовом і до [PERSON] . Зазначив, що [PERSON] має право на 1/2 частину спадкового майна за правом представлення. Тому просив визнати за ним право власності на 1/2 частину спірної квартири (а.с. 85 т.2). \~ \~ \~ \~02.11.2020 року представник відповідача, адвокат Гордєєв Д.О., подав до суду заяву, в котрій просив розглядати зустрічний позов [PERSON] в редакції від 23.11.2015 року, визнати за останнім право власності в порядку спадкування за заповітом на всю спірну квартиру, а [PERSON] відмовити у задоволенні позову. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду, постановленою в судовому засіданні 08.10.2020 року, задоволено клопотання представника відповідача адвоката Гордєєва Д.О., належним відповідачем за зустрічним позовом вважати [PERSON] як правонаступник прав та обов`язків померлої [PERSON] (а.с.178,179 т.3). \~ \~ \~ \~Представник третьої особи Шостої дніпровської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву з проханням розглядати справи без участі третьої особи (а.с.127 т.2). \~ \~ \~ \~З`ясувавши всі обставини справи і перевіривши їх доказами, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог [PERSON] і задоволення зустрічного позову [PERSON] , виходячи з такого. Судом встановлено, що спірна квартира [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності від 19.05.1993 року, виданого виконкомом міської Ради народних депутатів, належала [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.24,1740 т.1). [PERSON] померла [INFO] . Після її смерті до Шостої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини звернувся її син [PERSON] . Але спадкових прав на частину спірної квартири не оформив (а.с.43-50 т.1). [PERSON] помер [INFO] . Після смерті останнього спадкова справа не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с.42 т.2). Але з останнім проживала і була зареєстрована за спірною адресою дружина [PERSON] , [PERSON] , яка фактично прийняла спадщину, але спадкових прав не оформила. [PERSON] померла [INFO] . За життя остання 12.04.2012 року склала заповіт на ім`я [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Шевцовою Н.В. 26.07.2012 року [PERSON] звернувся до Шостої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом. Але спадкових прав не оформив, оскільки помер [INFO] (а.с.52,57 т.1,83 т.1). 29.04.2013 року до Шостої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернувся його батько [PERSON] (змінив прізвище на [PERSON] після реєстрації шлюбу (а.с.166 т.1). Встановлено, що [PERSON] помер [INFO] (а.с.13 т.3). За час життя останній 20.08.2013 року склав заповіт на ім`я [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Яковлевою І.М. 25.03.2014 року [PERSON] звернувся до Шостої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . Постановою нотаріуса від 13.01.2015 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно і відсутністю документів, які підтверджують родинні відносини між [PERSON] і [PERSON] (а.с.181-192 т.2). 02.08.2013 року з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулась [PERSON] , бабка померлого. В заяві про прийняття спадщини [PERSON] вказала, що прийняла спадщину шляхом сумісного проживання з [PERSON] (а.с.74-89 т.1). Копією довідки на а.с.111 т.1 підтверджується, що [PERSON] по день смерті проживав з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Судом також встановлено, що на підставі рішення виконкому Індустріальної районної ради народних депутатів м. Дніпропетровська №326.1 від 12.06.1992 року [PERSON] була призначена опікуном неповнолітнього [PERSON] (а.с.23 т.1). [INFO] [PERSON] померла. 04.02.2020 року з заявою про прийняття спадщини до Шостої дніпровської державної нотаріальної контори звернувся її чоловік [PERSON] , який ухвалою суду від 23.09.2020 року залучений у якості правонаступника прав [PERSON] у даній справі (а.с.60 т.3). Таким чином, на даний час на спірну квартиру, що є спадковим майном після смерті [PERSON] , претендує [PERSON] , правонаступник [PERSON] , яка була бабкою [PERSON] , і [PERSON] , на ім`я якого складений заповіт від імені [PERSON] , батька [PERSON] . Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.. 1217 ЦК). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.. 1218 ЦК). Відповідно до частини першої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна місцезнаходження основної частини рухомого майна ч. ч. 1,2 ст. 1221 ЦК). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261- 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст.. 1223 ЦК) . Відповідно до ст.. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок смерті. Згідно з частиною першою статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч.ч.1,3,5 ст. 1268 ЦК). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст. 1270 ЦК). Під час судового розгляду встановлено, що [PERSON] , батько [PERSON] , у строк, встановлений ч.1 ст. 1270 ЦК України, звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але спадкових прав не оформив, оскільки помер. В свою чергу [PERSON] , на ім`я якого [PERSON] був складений заповіт, також своєчасно звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті останнього. З огляду на зазначене, суд вважає, що наявні правові підстави для визнання за [PERSON] права власності в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] на квартиру [ADDRESS] на підставі положень ст. 1223 ЦК України. Даних про те, що заповіт, складений від імені [PERSON] , скасований чи визнаний недійсним, не встановлено. Не надано суду відповідних доказів того, що [PERSON] за життя був позбавлений батьківських прав відносно сина [PERSON] , на що посилався представник позивача під час розгляду справи. Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення зустрічного позову [PERSON] . Суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] не можуть бути задоволені, оскільки [PERSON] , правонаступником якої він є за цим позовом, як бабка [PERSON] , відповідно до положень ст. 1262 ЦК України відноситься до другої черги спадкоємців за законом, в той час як [PERSON] , батько [PERSON] , відповідно до положень ст. 1261 цього Кодексу є спадкоємцем першої черги за законом. За наявності спадкоємця першої черги за законом [PERSON] не мала права на успадкування після смерті [PERSON] (ч.1 ст.1258 ЦК). Питання про зміну черговості одержання права на спадкування [PERSON] за час життя не ставила. За таких обставин, суд дійшов висновку про відмову [PERSON] у задоволенні позову про визнання права власності в порядку спадкування за законом на спірну квартиру. Що стосується позовних вимог [PERSON] в частині виселення [PERSON] із цієї квартири, суд вважає, що ці вимоги, як похідні від позову про визнання права власності в порядку спадкування за законом, також не підлягають задоволенню. Позивачем не доведено порушення з боку відповідача його прав проживанням в цій квартирі. Відповідно до ст.. 4 ЦПК України захисту в судовому порядку підлягає порушене, невизнане або оспорюване право чи законні інтереси. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з [PERSON] на користь на користь [PERSON] слід стягнути судовий збір у розмірі 487 гривень 20 коп.; на користь держави з [PERSON] слід стягнути судовий збір у розмірі 878 гривень 29 коп.

Outcome: approved