Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-23 00:00:00

У березні 2018 року позивач звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до відповідачів про застосування правових наслідків недійсності нікчемного правочину, витребування частини приміщення загального користування з чужого незаконного володіння та відновлення становища, що існувало до порушення права власності. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 19.03.2018 року, задоволено заяву позивача про вжиття заходів забезпечення позову, накладено арешт на частину нерухомого майна - 59,9 кв. м. квартири [ADDRESS] загальна площа якої становить 163,1 кв. м., у будинку [ADDRESS] належної на праві власності [PERSON] та [PERSON]. Виконання зазначеної ухвали покладено на Оболонський РВ ДВС м. київ ГТУЮ у м. Києві. 11 липня 2018 року представник позивача [PERSON] звернулася до суду з заявою про виправлення описки в ухвалі Оболонського районного суду м. Києва № 2-з/756/57/18 від 19.03.2018 року, а саме просила суд зазначивши «Копію ухвали направити до Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської державної адміністрації для виконання». Сторони до судового засідання не з'явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомили. Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Таким чином, суд вважає за можливе розглянути питання про виправлення описки без участі осіб, які не з'явилися. Положеннями ч. 1 ст. 269 ЦПК України встановлено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. З зазначеної норми закону вбачається, що судове рішення (ухвала) має бути точним. Помилки у тексті судового рішення (ухвали), арифметичні або граматичні помилки (описки), що стосуються істотних обставин справ або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення або постановив ухвалу. При цьому, в розумінні вказаних положень Цивільно-процесуального кодексу України описка - це помилка, зумовлена неправильним написанням слів, внаслідок чого виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, тобто написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначенні дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення (ухвали), в якій будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. З положень ч. 2 ст. 157 ЦПК України, вбачається, що примірник ухвали суду про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів. Тобто, зазначена норма закону передбачає право суду щодо направлення на виконання ухвали про забезпечення позову до відповідного державного органу, однак не вказує на обов'язок щодо зазначення цього органу в її тексті. З матеріалів справи вбачається, що резолютивна частина ухвали Оболонського районного суду м. Києва № 2-з/756/57/18 від 19.03.2018 року не містить відомостей щодо направлення її на виконання до Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської державної адміністрації для виконання, тому не можна стверджувати, що в ухвалі міститься помилка. При цьому, повідомляємо, що позивач сам вправі звернутися до відповідного органу для пред'явлення вказаної ухвали суду для виконання в порядку передбаченому законодавством України.

Outcome: dismissed