Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-16 00:00:00

У березні 2019 року [PERSON] звернувся із позовом до територіальної громади в особі [PERSON] міської ради Київської області, третя особа [PERSON] міська державна нотаріальна контора Київської області, про визнання права власності на нерухоме майно. В обґрунтування вимог позивач посилається на те, що 02 січня 2018 року помер його батько [PERSON]. Після смерті батька відкрилася спадщина на все належне йому майно, у тому числі і на 2/3 частини квартири № 85 у будинку № 13, що розташований по вулиці Петлюри Симона (Черняховського), у місті Бровари Київської області. У визначений законом строк позивач звернувся до [PERSON] міської державної нотаріальної контори із заявою, в якій просив видати свідоцтво про право на спадщину на 2/3 частини вказаної квартири після смерті батька. Однак, державним нотаріусом відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру, у звязку із тим, що спадкова квартира перебуває у спільній сумісній власності, тому неможливо визначити частку квартири, яка належить померлому [PERSON]. Для вирішення питання щодо успадкування майна після смерті батька державним нотаріусом рекомендовано позивачу звернутися до суду. З огляду на викладені обставини, позивач просить визнати за ним право власності у порядку спадкування за законом на 2/3 частини квартири № 85 у будинку № 13, що розташований по вулиці Симона Петлюри (колишня назва вулиці Черняховського) у місті Бровари Київської області. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 березня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. 08 квітня 2019 року до суду від представника [PERSON] міської ради Київської області надійшов відзив на позовну заяву, в якій останній не заперечує проти задоволення позовних вимог [PERSON] У підготовче засідання [PERSON] не зявився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлявся належним чином. До початку судового засідання його представник адвокат [PERSON] подав заяву, в якій просив здійснювати розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] міської ради Київської області у судове засідання не зявився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлявся належним чином. У відзиві на позовну заяву просив здійснювати розгляд справи за його відсутності. Представник третьої особи [PERSON] міської державної нотаріальної контори в Київській області у судове засідання також не зявилася, про місце, час та дату розгляду справи повідомлялася належним чином. До початку судового засідання направила листа, в якому просила здійснювати розгляд справи за її відсутності. Згідно із ч.ч. 3 та 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Як передбачено ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до копії Договору обміну квартири від 28 грудня 1995 року, який посвідчений приватним нотаріусом [PERSON] районного нотаріального округу [PERSON], та зареєстрований в реєстрі за № 6350, [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира № 85 у будинку № 13, що розташований по вулиці Черняховського у місті Бровари Київської області (а.с. 13). На підставі рішення [PERSON] міської ради Київської області за № 52-04-07 від 25.12.2015 р. вулицю Черняховського у місті Бровари Київської області перейменовано на вулицю [PERSON]. Згідно копії довідки № 994, виданої 22 серпня 2018 р. Комунальним підприємством [PERSON] міської ради «[PERSON] бюро технічної інвентаризації», право власності на обєкт нерухомого майна квартиру [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON], [PERSON] та [PERSON] (а.с. 15). 22 липня 2007 року [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ОК № 421269, виданого 10 січня 2018 року [PERSON] міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану [PERSON] територіального управління юстиції у Київській області (а.с. 19). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все належне їй майно, у тому числі і на належну на праві спільної сумісної власності квартиру [ADDRESS]. Станом на день смерті [PERSON] у квартирі № 85, будинку № 13, що розташований по вулиці Петлюри Симона у місті Бровари Київської області разом з нею були зареєстровані: [PERSON] та [PERSON]. Із матеріалів справи вбачається, що [PERSON] доводився [PERSON] чоловіком, а [PERSON] сином. 30 грудня 2017 року помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-БК № 429847, виданого 05 січня 2018 року відділом державної реєстрації смерті [PERSON] територіального управління юстиції у місті Києві (а.с. 6). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все належне йому майно, у тому числі і на належну на праві спільної сумісної власності квартиру [ADDRESS]. Згідно довідки № 1-1/301 від 18.01.2018 р. станом на день смерті [PERSON] у квартирі № 85, будинку № 13, що розташований по вулиці Петлюри Симона у місті Бровари Київської області разом з ним був зареєстрований його син [PERSON]. За життя 27 липня 2013 року [PERSON] склав заповіт, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON], та відповідно до умов якого всю належну на праві власності частку квартири № 85, що знаходиться у місті Бровари Київської області по вулиці Симона Петлюри (колишня назва Черняховського), будинок № 13, заповів [PERSON]. Все інше майно, яке належить [PERSON], останній заповів [PERSON] Із копії спадкової справи № 280/2018 року до майна померлого 30 грудня 2017 року [PERSON] вбачається, що 05 липня 2018 року позивач [PERSON] звернувся до [PERSON] міської державної нотаріальної контори із заявою, в якій просив видати йому свідоцтво про право на спадщину після смерті батька [PERSON], у тому числі і на належну останньому частку спадкової квартири. Також, із спадкової справи вбачається, що іншим спадкоємцем після смерті [PERSON] є [PERSON], яка подала до нотаріальної контори письмову заяву, де зазначила, що не претендує на прийняття належної їй частки спадкового майна, у тому числі належної за законом обовязкової частки у спадщині, після смерті [PERSON]. Проти оформлення спадщини на імя [PERSON] не заперечує. Постановою державного нотаріуса [PERSON] міської нотаріальної контори Київської області від 22 серпня 2018 року [PERSON] відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину на частку квартири під номером 85 у будинку № 13 по вулиці Черняховського у місті Бровари Київської області. Відмова мотивована тим, що вказана квартира перебуває у спільній сумісній власності [PERSON], [PERSON] та [PERSON], тому неможливо визначити склад спадкового майна, що залишилося після смерті [PERSON] З питанням про успадкування прав після смерті батька державним нотаріусом рекомендовано позивачу звернутися до суду. За змістом ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті. Як передбачено\~ст.\~1258\~ЦК України\~спадкоємці за\~законом одержують\~право на\~спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно із\~ст.\~1267\~ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. З вищевикладених обставин вбачається, що підстав незаконності набуття позивачем права власності на 2/3 частини спірної квартири, судом не встановлено. Таким чином, дослідивши матеріали справи та надавши обєктивну оцінку зібраним доказам у справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного, та

Outcome: approved