Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-08 00:00:00

У вересні 2016 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття квартири. Позивач в своїй позовній заяві посилається на такі обставини, 16.05.2016 року відповідачем [PERSON], який мешкає поверхом вище в квартирі [ADDRESS], було затоплено її, поверхом нищу[ADDRESS], яка знаходиться в цьому ж будинку. Залиття виявлено позивачем о 10 год. 16.05.2016 року. В наслідок залиття було залито та пошкоджено наступні речі; - коридор - (стеля, стіни, підлога); - ванна кімната - (стеля); - туалет - (стеля); - кухня - (стеля, стіни, підлога); - кімната - (стеля, стіни, підлога); - електропроводка - (не користувалися більше 2 тижнів). Невідкладно, після залиття, позивач звернулася до Відповідача власника квартири №94, щодо усунення причин та наслідків залиття, проте їй було надано відповідь в агресивній формі, що залиття сталось не з вини відповідача. Як зазначено в позовній заяві позивачкою: «Зі слів Відповідача, запірна арматура почала проявляти свої недоліки у вигляді течії та шипіння ще зранку 16.05.2016 р., але Відповідач спочатку сам, а потім разом з батьком лагодили її самотужки, не викликаючи при цьому сантехніка обслуговуючої організації. Коли запірна арматура була зірвана і почалося залиття». На думку позивача, відповідач не зміг вчасно визвати аварійну службу, бо не знав телефонів аварійних служб і навіть назви обслуговуючої організації. Інерція, яку проявив Відповідач при виклику аварійної служби призвела до залиття всіх приміщень квартири позивача, електропроводки, про що 17.05.2016 року представниками КП «Керуюча компанія по обслуговуванню житлового фонду Шевченківського району у м. Києві» було складено акт, згідно з яким залиття квартири позивача відбулося внаслідок прориву запірної арматури у квартирі. 25.07.2016 року позивач звернулася до судового експерта [PERSON] для визначення вартості усунення наслідків залиття. Відповідно до Висновку, складеним експертом, вартість ремонту спірної квартири складає; - 25 736 грн. та 84 коп. При цьому за проведення будівельно-технічної експертизи позивачкою було сплачено суму у розмірі З 500 грн. Як вбачається з вказаних вище Акту залиття від 17.05.2016 р. та Висновку судового експерта № 08-2016 від 15.08.2016 р. спірна квартира потребує термінового ремонту. Наслідки залиття, що сталося з вини Відповідача, унеможливлюють нормальне проживання мешканців даної квартири. Спроби мирного вирішення спору позивачем та варіанти які пропонувалися відшкодування Відповідачем збитків успіху не принесли. Відповідач своєї вини у залитті квартири не вбачає, відшкодовувати завдані ним збитки не бажає. На заяву про прийняття позивачкою рішення щодо звернення до суду Відповідач заявив, що офіційно ніде не працює, тому отримання позивачем компенсації за залиття малоймовірно. Перед проведенням будівельно-технічної експертизи, Відповідачу надсилалася позивачем телеграма, в якій вказувався день та час проведення експертизи на яку відповідач не з'явився. Ціна позову складається з загальних фінансових затрат, понесених при залитті квартири, які наведені нижче; - вартість ремонту (згідно висновку експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження) - 25736,84 грн.; - вартість буд. техн., експертизи - 3500,00 грн.; - телеграма - 154,00 грн.; - копія телеграми - 24,00 грн.; - повернення телеграми - 9,36 грн.; - прискорена пошта - 25,00 грн.; - цінний лист - 19,26 грн.; - рекомендований лист - 10,30 грн.; - відомості з реєстру на право власності - 20,00 грн. Всього, сума матеріальних збитків, завданих позивачці у зв'язку із залиттям Відповідачем її квартири, становить 29498,76 грн. Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 січня 2017 року відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття квартири та призначено попереднє судове засідання. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва попереднього судового засідання від 21 квітня 2017 року, цивільна справа № 761/34160/16-ц призначена в судове засідання на 04 травня 2017 року. 20.03.2018 року до суду надійшли заперечення відповідача, в якому він зазначає, що Позивачем надано до суду Висновок Експерта № 08-2016, за результатами проведення Експертно будівельно-технічного дослідження. Даний висновок у частині дослідження житлової кімнати містить фотографії № 21-36, на яких сфотографовані пошкодження кімнати. Згідно акту комісії у складі - головного інженера, майстра та слюсаря КП «Керуюча компанія по обслуговуванню житлового фонду Шевченківського району м. Києва», від 17.05.2016 року, (знаходиться в матеріалах справи) у житловій кімнаті за адресою - [ADDRESS], розміром 18,0м2, залиття відбувалося зверху. Внаслідок чого пошкоджено шпалери в кімнаті на стіні розміром лише 1,0м2, з 18,0м2, що відповідає фотографіям. Експерт же в свою чергу з невідомих причин п.п.50,51 (улаштування під покриття підлоги основи та улаштування покриттів з ламінату) оцінює площу роботи у 18,0м2, що фізично неможливо, так як пошкоджено було лише один метр шпалер які знаходяться над ламінатом, що може відповідати пошкодженню одного метру ламінату, а ні як не 18-ти. Як наслідок експерт п. п. 63 порахував вартість 18м2, нового ламінату, що становить 6300,00грн., а з улаштуванням покриттів та під покриття 2109,41 грн. та 1185,21 грн. відповідно. Загалом 9594,62 грн. Згідно фотографії № 36 експерт оцінює пошкодження ламінату, який вже знято. Експерт, не визначив скільки м. 2 було пошкоджено, а робив оцінку пошкодження будівельного матеріалу складованого в кімнаті, що не відповідає розміру залитгя, на фотографіях експерта. Експерт при проведенні будівельно-технічного дослідження, не врахував остаточну вартість пошкодженого ламінату, який залишився у власності позивача. При врахуванні нанесеної шкоди, потрібно шляхом відрахування від вартості нового ламінату, порахувати остаточну вартість пошкодженого ламінату, який лишився у власності позивача. При цьому, позивач показав лише дві дошечкиламінату де була кромка трішки збільшена у розмірі, начебто у результаті залиття всієї підлоги. 100% що весь ламінат придатний до використання та після суду буде укладено назад. Не дивлячись на те, що позивач у заяві посилається на Акт комісії від 17.05.2016 року, на Лист від Шевченківського районного управління внутрішніх справ, (зазначає що працівниками правоохоронних органів здійснювалась фото фіксація) та на Висновок Експерта № 08-2016, за результатами проведення Експертно будівельно-технічного дослідження, але не додає жодної фотографії пошкодженого улаштованого ламінату на підлозі, а замість того, вимагає компенсацію за всі 18,0 м2 на підставі складованого будівельного матеріалу (ламінату) в куті кімнати, (стр. 19 экспертизи) Враховуючи вищевикладене відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову. 04.05.2017 року у судовому засіданні Відповідачем було заявлено клопотання про проведення судово-будівельної експертизи, яке було задоволено. 02.10.2017 року на адресу суду надійшов лист з Київського науково-дослідного інститут судових експертиз, в якому зазначено, що оскільки попередня оплата експертизи станом на 27.09.2017 року не виконана, то у відповідності до п. 1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, матеріали цивільної справи № 761/34160/16-ц за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття квартири були повернуті до суду, а ухвала від 04.05.2017 залишена без виконання. 12.04.2018 року на адресу суду надійшов відзив відповідача, в якому просить відмовити в позові в повному обсязі. Відзив мотивований тим, що позивач в судові засідання не з'являлась, також те, що позивач вона не проживає в квартирі та ніколи там не проживала. Відповідач зазначає, що дану обставину можуть підтвердити сусіди, які проживають там більше 20-ти років. Також, відповідач зазначає, що в даній квартирі проживає брат позивачки Олексій. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. [PERSON], паспорт серії [NUMBER], ідентифікаційний номер [NUMBER], зареєстрована за адресою: [ADDRESS], є власником квартири [ADDRESS]. Право власності на зазначену квартиру підтверджується копією договору купівлі-продажу та договором дарування частки квартири (а.с. 7-12). 16.05.2016 р. квартиру [PERSON], яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] було затоплено [PERSON], який є власником [ADDRESS], яка знаходиться поверхом вище (а.с. 68-69) Відповідно до Акту від 17.05.2016 року залиття квартири [ADDRESS] відбулось 16.05.2016 р. з вище розташованої [ADDRESS] внаслідок прориву арматури перед лічильником ХВП на квартиру . В квартирі [ADDRESS] залито та пошкоджено: 1) коридор (площа 4, 6 м2) - стеля (водоемульсійна суміш - 1,0 м2), стіни (шпалери щільні -1,0 м2), підлого (лінолеум); 2) ванна кімната (площа -2,5 м2) - стеля (водоемульсійна суміш - 0,5 м2); 3) кухня (площа - 8,6 м2) - стеля (водоемульсійна суміш - 1,0 м2), стіни (шпаклівка пофарбована фарбою - 0,5 м2), підлога (лінолеум); 4) кімната (площа - 18, 1 м2), стеля (водоемульсійна суміш), стіни (шпалери щільні - 1,0 м2), підлога (ламінат). В квартирі залито електропроводку, на момент складання акту користування електропроводкою було не можливе. Акт був складений у складі головного інженера ТОВ «БК Фасад Констракшн» [PERSON], майстром т/д № 4 [PERSON], слюсаря - сантехніка [PERSON] Згідно Висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 08-2016 від 15.08.2016 року проведеного судовим експертом [PERSON], проведеного на замовлення позивачки [PERSON], станом на момент проведення дослідження, складає (з урахуванням ПДВ та без урахування фізичного зносу): 27 434 грн. 00 коп., у тому числі вартість матеріалів та виробів 14 140, 00 грн. Вимходячи з наведеного, розмір майнової шкоди, завданої власнику квартири [ADDRESS] внаслідок залиття, на момент складання висновку становить 25 736 грн. 84 коп. Вартість проведеної експертизи складає 2475,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №Р24А233494471А59366 від 26.05.2017 р. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є:втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як зазначено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Судом встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] яка належить позивачу на право власності, відбулося з квартири за адресою: [ADDRESS] яка на право власності належить відповідачу, що підтверджується відповідним актом. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із ст. 151 ЖК Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Статтею 177 ЖК Української РСР Громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. За змістом ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи зазначене, суд вважає, що вимога позивача про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 29 498,76 грн. підлягає задоволенню. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачем до суду надано належні та допустимі докази вважити, що залиття її квартири здійснюється з квартири відповідача, в той час, як відповідачем на доведення обставин в своїх запереченнях, не надано жодного належного доказу. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позов [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття квартири підлягає задоволенню. У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved