Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-21 00:00:00

У березні 2015 року позивач звернувся до суду з позовною заявою, якою просив стягнути на його користь з відповідачки на відшкодування майнової шкоди 9030 грн. 66 коп., відшкодування моральної шкоди 5\~000 грн. 00 коп., витрати повязані з оплатою складання звіту про проведення технічного огляду будівельних конструкцій та інженерних мереж у розмірі 1\~000 грн. 00 коп., а також судові витрати по справі у розмірі 487 грн. 20 коп. В обґрунтування позову вказав, що на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу від 07 березня 2013 року йому на праві приватної власності належить двокімнатна квартира № 2, яка розташована на першому поверсі двоповерхового будинку № 58 по вул. Свердлова у м. Дніпропетровську. У вказаній квартирі він постійно проживає і перебуває на реєстраційному обліку з 11 березня 2013 року. Відповідач проживає у квартирі № 8, яка розташована над його квартирою на другому поверсі. 18 травня 2014 року приблизно у 02 год. 00 хвл. з вини відповідача сталося залиття холодною водою житлової кімнати площею 18 кв.м. в його квартирі. 20 травня 2014 року на підтвердження факту залиття комісією КП «Житлове господарство Красногвардійського району» Дніпропетровської міської ради було складено акт про залиття квартири та інших пошкоджень, який був затверджений начальником підприємства. Згідно даного акту залиття кімнати сталося внаслідок прориву труби холодного водопостачання під мийкою у квартирі № 8. Залиття кімнати продовжувалося тривалий час, з другої та третьої години ночі. Відповідачка навмисно не відчинила йому двері та не перекрила вентиль холодної води у своїй квартирі. У звязку з чим, він був вимушений звернутися до аварійної служби Красногвардійського району м. Дніпропетровська, які приїхали і приблизно о третій годині ночі перекрили вентиль холодної води будинку. Внаслідок чого у нього були пошкоджені стіни. Підвісна стеля з гіпсокартону, підлога та електропостачання житлової кімнати площею 18 кв.м. Згідно звіту про проведення технічного огляду будівельних конструкцій та інженерних мереж квартири № 2 від 26 травня 2014 року виконання ремонтних робіт для відновлення стану покриття стін та стелі, відновлення електропостачання кімнати площею 18 кв.м. складає 9030 грн. 66 коп. За складання даного звіту він сплатив 1000 грн. він неодноразово звертався до відповідачки з приводу добровільного відшкодування завданих збитків, однак відповідачка поводить себе зухвало, заявляє, що нічого йому не зобовязана та не буде відшкодовувати йому майнову шкоду. 07 березня 2013 року він придбав відремонтовану квартири, яка знаходилась в гарному стані, однак внаслідок залиття житлова кімната площею 18 кв.м. знаходилася у незадовільному та непридатному для проживанні стану. Мокра підвісна стеля з гіпсокартону набухла та покоробилася, відклеїлися,, відстали та розірвалися шпалери. Підлога в кімнаті, яка була виконана з лінолеуму по деревяній дошці була пошкоджена. електропостачання кімнати також було пошкоджено. у квартирі була підвищена вологість та неприємний запах. У червні-липні 2014 року він був вимушений зробити ремонт кімнати за власні кошти. Під час демонтування підвісної стелі з гіпсокартону потекла вода, а на стелі вже був грибок. Завдана йому моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у звязку з пошкодженням його майна. Проживанням у кімнаті, яка була у незадовільному стані, необхідністю її відремонтувати та витрачати на це значні кошти та час. Звичайний для нього порядок та образ життя були порушені. Вважає, що залиття квартири сталося через недбале користування відповідачкою сантехнічними приладами у квартирі. Оскільки відповідачка добровільно відшкодувати завдані збитки не бажає, він вимушений звернутися до суду з даним позовом. У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Також суду пояснив, що 18 травня 2014 року вночі відбулася аварія, а саме затоплення його квартири. Причина залиття була встановлена працівниками ЖЕКу, а саме: прорив труби холодного водопостачання під мийкою, яка знаходиться у квартирі відповідача, яка розташована над його квартирою. Внаслідок чого йому спричинена матеріальна шкода. Ремонт кімнати йому обійшовся приблизно у два с половиною рази дорожче суми зазначеної у позовній заяві. Ним було повністю поміняні шпалери, поміняли лінолеум. Стелю знімали усю, оскільки він був увесь мокрий і не висихав. Коли стелю знімали, то потекла вода. Добровільно відповідач сплачувати суму шкоди відмовляється. У судовому засіданні відповідачка позовні вимоги не визнала з підстав того, що сума шкоди, яку просить позивач не відповідає реальної вартості. Також суду пояснила, що коли відбувся прорив труби холодного водопостачання її дома не було. Приїхавши зранку додому вона дізналася що трапилось. Як пояснили працівники ЖЕКу, що з 17 та 18 травня 2014 року відбувся тиск водопостачання і одна труба не витримала і це призвело до залиття квартири відповідача. Вона з чоловіком пішли у квартиру позивача і побачили, що було заподіяно невелику шкоду, так як кімната без ремонту, сам позивач його збирався тільки робити. Оскільки вона домогосподарка, а її чоловік працює будівельником і заробляє не багато, вона з чоловіком запропонували позивачу зробити ремонт власними силами, пропонували йому нові будівельні матеріали. Проте нажаль позивача це не влаштовувало і він наполягав тільки на відшкодування шкоди і з кожним днем сума все більше і більше піднімалася. Стеля у цій квартирі і була в незадовільному стані, оскільки до того як позивач придбав дану квартиру там мешкала бабуся і вона до неї заходила і бачила яка була стеля. Просто дану стелю закрили підвісною стелею і поклали лінолеум. Позивач привів експерта для оцінки заподіяної шкоди, але її до участі в оцінці не залучили. Також, позивач зробив ремонт тайком, щоб ніхто нічого не бачив. Вона не згодна з сумою шкоди, яка зазначена в оцінці. Також суду вказала, що відмовляється від проведення судової будівельно-технічної експертизи. Представник третьої особи Комунального підприємства «Житлове господарство Красногвардійського району» Дніпропетровської міської ради у судове засідання не зявився, про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Вислухавши сторони, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. ст. 10, 60 ЦПК України\~кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Завдання матеріальної шкоди іншій особі, з огляду на п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України є підставою виникнення цивільних прав та обовязків. Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів є зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 07 березня 2013 року, посвідченого приватним нотаріусом дніпропетровського нотаріального округу [PERSON] та зареєстрованого в реєстрі за № 253 на праві власності належить квартира № 2, розташована за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Свердлова, будинок 58 (а.с. 29). Власником квартири [ADDRESS] є відповідач [PERSON] 18 травня 2014 року відбулося залиття належної позивачу квартири. Згідно з актом про залиття квартири чи інших приміщень від 20 травня 2014 року. складений представниками КП «ЖЕК Красногвардійського району»ДГС , 18 травня 2014 року відбулося залиття квартири № 2. яка розташована на першому поверсі будинку № 58 по вул. Свердлова у м. Дніпропетровську, внаслідок чого залита стеля в кімнаті площею 1 кв.м. та стіни площею 8 кв.м. Спостерігається від слойка шпалер в кімнаті. Причиною залиття прорив труби ХВС під мийкою у квартирі № 8 (а.с.7). Факт залиття квартири позивача з вини відповідача [PERSON] не заперечувала в судовому засіданні й сама відповідачка. Згідно ч. 1 ст. 61 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Також судом встановлено, що позивач зробив ремонт кімнати за власний кошт, що підтверджується фіскальними чеками. Пунктом 2 Порядку визначення розміру збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.01.1996 року № 116, встановлено, що розмір збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей визначається шляхом проведення незалежної оцінки відповідно до національних стандартів оцінки. Згідно зі звітом про проведення технічного огляду будівельних конструкцій та інженерних мереж квартири № 2 за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Свердлова № 58, виготовлений ТОВ «Інститут проектування та експертизи будівництва», покриття конструкцій затоплених приміщень перебувають у не задовільному та задовільному стані. Згідно кошторису, на виконання ремонтних робіт для відновлення стану покриття стін та стелі, відновлення електропостачання приміщення № 4, згідно якого збиток складає 9030 грн. 66 коп. (а.с.8-27). Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, власник квартири зокрема зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; проводити за власні кошти ремонт квартири; використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян. Статтею 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобовязані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені\~Цивільним кодексом. Згідно ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до розяснень, даних в п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування» від 27 березня 1992 року № 6, з наступними змінами та доповненнями, при розгляді позовів про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Отже у правовідносинах щодо відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди: не позивач доводить наявність вини відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини. Суд вважає доведеним у судовому засіданні факт залиття належної позивачу квартири з вини відповідачки [PERSON], а тому завдана внаслідок такого залиття шкода підлягає стягненню з останньої як винної особи. Визначаючи розмір матеріальної шкоди, яка підлягає стягненню з відповідачки [PERSON] на користь позивача, суд враховує, що відповідно до ч. 2\~ ст. 1192 ЦК України\~розмір збитків, які підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. В судовому засіданні відповідачка була незгодна з розміром шкоди, тому судом за клопотанням відповідача [PERSON] призначалася судово-будівельна експертиза на предмет визначення розміру матеріальної шкоди, заподіяної позивачу [PERSON] залиттям квартири [ADDRESS]. Але відповідач вартість експертизи не сплатила, у зв'язку з чим матеріали справи були повернені суду без висновку експерта. У судовому засіданні відмовилася від проведення судово будівельно-технічної експертизи. Таким чином, враховуючи, що відповідачка не надала суду доказів, що внаслідок залиття квартири позивача 18 травня 2014 року останньому завдано шкоду в меншому розмірі, ніж зазначено у вищевказаному звіті про оцінку збитку, суд вважає, що з відповідачки [PERSON] на користь позивача необхідно стягнути матеріальну шкоду виходячи з наданого позивачем звіту в розмірі 9030 грн. 66 коп. Що стосується позовних вимог про стягнення моральної шкоди, то суд виходить з наступного. Відповідно до ст.. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно з п. 3 ч. 2\~ статті 23 ЦК України, яка визначає загальні підстави відшкодування моральної шкоди, моральна шкода може полягати, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. В судовому засіданні встановлено, що в результаті залиття квартири позивач зазнав моральну шкоду, оскільки було пошкоджено належне йому майно, а тому позивач має право на відшкодування моральної шкоди винною особою. Враховуючи характер завданої шкоди, ступінь вини відповідача, глибину душевних страждань та інших негативних наслідків, завданих позивачу винними діями відповідача, суд визначає суму моральної шкоди, що підлягає стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача в розмірі 500 грн. Відповідно до ст. 79 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать: витрати на правову допомогу; витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явкою до суду; витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз; витрати, пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи; витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача. Відповідно до\~ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Відповідно до квитанцій до прибуткового касового ордеру № 234 від 26 травня 2014 року [PERSON] сплатив за проведення технічного огляду будівельних конструкцій та інженерних мереж за адресою [ADDRESS] м. Дніпропетровська та оцінку шкоди 1000 грн. Також як вбачається з матеріалів справи позивачем за подачу позовних вимог майнового та немайнового характеру було сплачено судовий збір у розмірі 487 грн. 20 коп. З урахуванням наведеного, суд вважає необхідним стягнути\~ з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати по справі у розмірі 487 грн. 20 коп., а також 1000 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial