Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-12 00:00:00

У вересні 2017 р. [PERSON] звернулась до суду з позовом до начальника Головного управління Держпраці у Запорізькій області [PERSON], Головного управління Держпраці у Запорізькій області, третя особа [PERSON] соціального страхування України, про визнання недійсним акту, визнання нещасного випадку таким, що повязаний із виробництвом, зобовязання призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначала, що 27 травня 2016 р. помер її чоловік [PERSON], який з 17 грудня 2014 р. по день смерті працював на посаді начальника Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Запорізькій області. Так, 24 травня 2016 р. приблизно о 14:10 год. в робочий час при виконанні трудових обовязків із чоловіком стався нещасний випадок, була викликана бригада швидкої допомоги та спеціальна бригада швидкої допомоги, які встановили раптове захворювання. Після надання медичної допомоги стан чоловіка залишався тяжким, його терміново госпіталізували до КУ «6-та міська клінічна лікарня», де він помер 27 травня 2016 р. З приводу розслідування нещасного випадку була утворена комісія. 10 лютого 2017 р. начальником Головного управління Держпраці у Запорізькій області [PERSON] затверджено акт проведення спеціального розслідування вказаного нещасного випадку, згідно із п. 6 якого зроблено висновок, що нещасний випадок не повязаний із виробництвом. При цьому, 5 з 8 членів комісії не погодилися із висновками, підписавши акт із окремими думками. Наказом Головного управління Держпраці у Запорізькій області від 22.03.2017 № 433р створено комісію з повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком, що стався із [PERSON] 21 липня 2017 р. начальником Головного управління Держпраці у Запорізькій області [PERSON] затверджено акт проведення повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку від 20 липня 2017 р. Цим актом встановлено відсутність звязку погіршення стану здоровя та смерті [PERSON] з впливом на нього небезпечних, шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або з протипоказань за станом здоровя та відсутності професійного характеру захворювання. Нещасний випадок не визнано таким, що повязаний з виробництвом. При цьому, 5 із 7 членів комісії не погодилися із висновками, наведеними в акті та окремими його положеннями, підписавши акт із окремою думкою. Позивач вважає акт від 20.07.2017 незаконним та необґрунтованим, оскільки всупереч вимогам Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 р. № 1232 (далі Порядок № 1232), акт був складений головою комісії [PERSON] одноособово, без обговорення на засіданні комісії, та затверджений її безпосереднім керівником [PERSON] Окремі думки були проігноровані. Вважає, що акт не є результатом проведеного комісією спеціального розслідування та не відображає її рішення, оскільки члени комісії вважали, що основна причина настання нещасного випадку є психофізіологічна незадовільні фізичні дані або стан здоровя; супутня причина інші причини нервово-психічні перевантаження (розумове перенапруження, емоційні перевантаження); нещасний випадок повязаний із виробництвом. Так, нещасний випадок стався у робочий час, умови праці [PERSON] відповідно до Державних санітарних норм і правил «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу» відповідають ІІІ класу 2 ступеню (шкідливий) шкідливих факторів трудового процесу. Доказом цього є також колективний договір управління та відділень виконавчої дирекції Фонду на 2013-2014 рр., відповідно до п. 1 додатку 3 до якого начальнику управління було передбачено надання 7 календарних днів додаткової відпустки за вказані умови праці. Відповідно до пояснювальних записок працівників Управління, протягом останніх двох місяців начальник управління [PERSON] перебував у стані хронічного психо-емоційного напруження через низку виробничих питань. До виїзду на роботу 24 травня 2016 р. [PERSON] на стан здоров'я не скаржився, медичні препарати від серцево-судинних захворювань не приймав. Оскільки чоловік позивача помер у лікарні, а не на робочому місці, є безпідставними посилання в акті на пп. 6 п. 16 Порядку № 1232. Також було залишено поза увагою, що [PERSON] відповідно до чинного законодавства України, зважаючи на характер та умови його роботи повинен був проходити періодичний медичний огляд. Чоловік позивача тривалий час страждав на хронічну ішемічну хворобу серця з порушенням серцевого ритму та гіпертонічну хворобу, що є медичним протипоказанням до роботи зі шкідливими та небезпечними факторами виробничого середовища і трудового процесу. Також вважала протиправним посилання в акті від 20 липня 2017 р. на медичний висновок ЛЕК ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 16.05.2017 № 594, оскільки [PERSON] не лікувався та не обстежувався у цій установі. Просила визнати недійсним акт форми Н-5 від 20 липня 2017 р. проведення повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24 травня 2016 р. о 14:10 год. з [PERSON] в Управлінні виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Запорізькій області, визнати нещасний випадок, який стався із [PERSON] 24 травня 2017 р. о 14:10 год. під час виконання трудових обовязків таким, що повязаний з виробництвом, зобовязати [PERSON] управління Держпраці у Запорізькій області призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 24 травня 2016 р. о 14:10 год. із [PERSON] в Управлінні виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Запорізькій області для складання акту за формою Н-1 (а.с. 28). Відповідач [PERSON] управління Держпраці у Запорізькій області не погодився із позовними вимогами з тих підстав, що рішення щодо затвердження акту не приймається голосуванням. Особи, що входили до складу спеціальної комісії та виклали окремі думки є працівниками Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Запорізькій області та підлеглими [PERSON] та його дружини [PERSON], яка також працювала у відділенні виконавчої дирекції Фонду в м. Запоріжжі. В даному випадку однократний або раптовий вплив таких шкідливих факторів не підтверджується жодним документом, що були наявні у спеціальної комісії, а те, що сталося раніше до настання нещасного випадку не може бути його обставинами. Захворювання, що виникло внаслідок провадження професійної діяльності працівника, після багатократного та/або тривалого впливу шкідливих виробничих факторів (шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу, повязаних з роботою), відповідно до пункту 63 Порядку № 1232, може бути кваліфіковане за наявності підстав лише як хронічне професійне захворювання. Вважали сумнівними висновки у протоколі № 1172 від 06.06.2016 проведення досліджень важкості та напруженості праці, складені КП «Запорізький обласний центр охорони праці» Запорізької обласної ради, щодо віднесення характеру роботи до показника, зазначеного у п. 3.1 додатку 16 Гігієнічної класифікації праці. Питання щодо проведення експертизи не належать до компетенції відповідача. Згідно із листом КУ «Запорізьке обласне патологоанатомічне бюро» Запорізької обласної ради від 03.06.2016 № 10-5/272, встановлений діагноз відноситься до переліку загальних захворювань. Відповідно до медичного висновку в листі головного лікаря КУ «6-а міська клінічна лікарня» від 01.07.2016 № 01-7/979-07, тривалий час мало місце загальне захворювання з періодичними погіршеннями стану. Також відсутні підстави для висновку, що саме праця на посаді начальника Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Запорізькій області та можливі присутні шкідливі фактори призвели до раптового погіршення стану здоровя та смерті [PERSON] в цій лікарні відсутні лікарсько-експертна комісія. ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» на прохання голови комісії надано «Медичний висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) професійного характеру захворювання» від 16.05.2017 № 594 щодо відсутності звязку погіршення стану здоровя та смерті [PERSON] з впливом на нього небезпечних шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або протипоказань за станом здоровя та відсутності професійного характеру захворювання. Цей Медичний висновок є достатньою підставою для завершення спеціального розслідування. До теперішнього часу відсутній будь-який висновок, що підтверджує професійний характер захворювання. Крім того, вважали не можливим призначення ще одного повторного (додаткового) розслідування після прийняття судом рішення, оскільки такі вимоги не ґрунтуються на п. 54 Порядку № 1232. Також, законодавство покладає саме на роботодавця обовязок проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, проте відповідачем позивач визначила [PERSON] управління Держпраці в Запорізькій області, який не є роботодавцем [PERSON] Просив у задоволенні позову відмовити повністю (а.с. 107116). 27.11.2017 надійшли письмові пояснення третьої особи Фонду соціального страхування України, за змістом яких вказує, що комісіями було проведене спеціальне розслідування та повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 24.05.2016 із [PERSON], та дійшли висновку, що нещасний випадок не пов'язаний із виробництвом. За результатами розслідування було складено акти за формою Н-5 від 10.02.2017 та від 20.07.2017. При цьому, п'ять із дев'яти членів спеціальної комісії та п'ять із семи членів спеціальної комісії із повторного (додаткового) розслідування не погодились з висновками актів, підписавши акти із окремими думками, в яких вважали нещасний випадок таким, що повязаний із виробництвом. Згідно з пп. 18 п. 15 Порядку № 1232 раптове погіршення стану здоровя потерпілого або його смерті під час виконання трудових (посадових) обовязків внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу підтверджується медичним висновком. Медичний висновок щодо встановлення звязку погіршення стану здоровя працівника з впливом на нього небезпечних, шкідливих факторів, психоемоційних причин або протипоказань за станом здоровя виконувати роботу видається лікувально-профілактичним закладом за місцем лікування або обстеження потерпілого у формі рішення лікарсько-експертної комісії на запит роботодавця та/або голови комісії. При цьому, КУ «6-та міська клінічна лікарня» медичний висновок не надавався. Департамент охорони здоровя Запорізької облдержадміністрації відмовився надати медичний висновок та утворювати лікарсько-експертну комісію з посиланням на відсутність компетенції. Проте, директором цього Департаменту направлено листа до ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» для надання медичного висновку щодо встановлення звязку погіршення стану здоровя [PERSON] 20.12.2016 було отримано лист-відповідь вказаної установи від 17.10.2016 № 08/21-2044/1, за яким комісія у складі 3 спеціалістів розглянула матеріали та згідно даних, наведених у протоколі патолого-анатомічного дослідження померлого [PERSON] і у відповідності до Переліку професійних захворювань визначила, що дане захворювання не входить до переліку професійних. Також ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» повідомлено, що вирішення питання щодо утворення лікарсько-експертної комісії не входить до його компетенції. Під час повторного (додаткового) спеціального розслідування директором ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» на прохання голови комісії надано «Медичний висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) професійного характеру захворювання» від 16.05.2017 № 594. Враховуючи викладене, а також норми пп. 18 п. 15 Порядку № 1232 розслідування було проведено з порушенням вимог Порядку № 1232, що могло стати причиною неправильного кваліфікування нещасного випадку, і члени комісії правомірно не погодилися із висновком голови комісії з розслідування, виклали окремі думки. В даному випадку висновок мала надати саме КУ «6-а міська клінічна лікарня», де пацієнт лікувався після настання раптового погіршення стану здоровя на робочому місці. Просили врахувати дані пояснення при ухвалення рішення (а.с. 96-98). Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 09.10.2017 відкрито провадження у справі та призначено судове засідання (а.с. 90). Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 18.05.2018 з урахуванням внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України, внесених Законом України № 2147-УІІІ від 03.10.2017 розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, розпочате підготовче провадження та призначено підготовче судове засідання у справі, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи (а.с. 200). Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 30.05.2018 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, внаслідок чого витребувано у Головного управління Держпраці у Запорізькій області: 1) протокол від 24.03.2017 №1 засідання комісії з повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, що стався із [PERSON]; 2) наказ Головного управління Держпраці у Запорізькій області №526р від 06.04.2017 «Про продовження терміну повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку»; 3) наказ Головного управління Держпраці у Запорізькій області від 10.07.2017 № 854р; 4) протокол №2 від 20.04.2017 засідання комісії з повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, що стався із [PERSON]; 5) пояснювальні записки службовців установи де працював [PERSON], які знайшли його у робочому кабінеті, у ледь притомному стані, були присутні при його госпіталізації ([PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] (на зазначені пояснювальні записки є посилання в [PERSON] Н-5 від 20.07.2017). Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 30.05.2018 відмовлено в задоволенні клопотання Головного управління Держпраці у Запорізькій області про закриття провадження у справі. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 30.05.2018 закрито підготовче провадження у даній справі та справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні. 06.07.2018 до суду надійшли витребувані докази від Головного управління Держпраці у Запорізькій області. 10.09.2018 в судовому засіданні були допитані свідки [PERSON], [PERSON], які брали участь у розслідуванні, та пояснили, що смерть [PERSON] сталася на робочому місці, його стан здоров»я погіршився внаслідок напруженого психоемоційного стану, а відсутність медичного висновку у формі рішення лікарсько-експертної комісії має трактуватися на користь потерпілого,про це вони зазначали в своїх окремих думках, які не були враховані при складанні акту. Позивач [PERSON], яка була допитана в якості свідка пояснила, що її чоловік на стан здоров»я не скаржився, останні 2 роки на роботі у нього було велике навантаження, в результаті чого сталася його смерть на робочому місці. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник адвокат [PERSON] підтримали позовні вимоги та просили позов задовольнити в повному обсязі з підстав, викладених в ньому. Відповідач-1 начальник Головного управління Держпраці у Запорізькій області [PERSON] в судове засідання не зявився, надіслав клопотання про розгляд справи за його відсутності (а.с. 162). Представники відповідача-2 [PERSON] управління Держпраці у Запорізькій області [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні заперечували проти задоволення позову з підстав, викладених у письмових запереченнях. Просили відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Представник третьої особи Фонду соціального страхування України в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив. Суд, з урахуванням думки учасників процесу, а також положень ст. 223 ЦПК України вважав за можливе розглянути справу за відсутності відповідача-1 та представника третьої особи. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши надані сторонами докази, суд встановив наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. 24 травня 2016 р. о 14:10 год. в Управлінні виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Запорізькій області із [PERSON] стався нещасний випадок, внаслідок якого [PERSON] госпіталізовано до КУ «6-а Міська клінічна лікарня». 27 травня 2016 р. [PERSON] у лікарні помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 27 травня 2016 р. Запорізьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис № 3788 (а.с. 12). [PERSON] доводився позивачеві [PERSON] чоловіком, підтвердженням чого є свідоцтво про укладення шлюбу, видане 7 квітня 1979 року Будинком укладення шлюбів м. Запоріжжя, актовий запис № 915 (а.с. 13). [PERSON] з 17 грудня 2014 р. по день смерті 27 травня 2016 р. працював на посаді начальника Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Запорізькій області, що підтверджується копією його трудової книжки (а.с. 16-17). Наказом Головного управління Держпраці у Запорізькій області від 27 травня 2016 р. № 620р утворена комісія з розслідування нещасного випадку, що стався 24 травня 2016 р. о 14:10 год. в Управлінні виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Запорізькій області. 10 лютого 2017 р. начальником Головного управління Держпраці у Запорізькій області [PERSON] затверджено акт за формою Н-5 проведення спеціального розслідування вказаного нещасного випадку, згідно із п. 6 якого зроблено висновок, що нещасний випадок, який стався з [PERSON] 24 травня 2016 року, не повязаний із виробництвом (а.с. 2839). При цьому, 5 з 8 членів комісії не погодилися із висновками, підписавши акт із окремими думками (а.с. 40-55). Наказом Головного управління Держпраці у Запорізькій області від 22.03.2017 № 433р створено комісію з повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком, що стався із [PERSON] 21 липня 2017 р. начальником Головного управління Держпраці у Запорізькій області [PERSON] затверджено акт за формою Н-5 проведення повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку від 20 липня 2017 р. Цим актом встановлено відсутність звязку погіршення стану здоровя та смерті [PERSON] з впливом на нього небезпечних, шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або з протипоказань за станом здоровя та відсутності професійного характеру захворювання. Нещасний випадок не визнано таким, що повязаний з виробництвом. Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-5 про нещасний випадок стосовно [PERSON], затверджений 10.02.2017, визнано таким, що втратив чинність (а.с. 57-68). При цьому, 5 із 7 членів комісії не погодилися із висновками, наведеними в акті та окремими його положеннями, підписавши акт із окремою думкою (а.с. 69-85). Позивач не погоджується із актом за формою Н-5, затвердженим 21 липня 2017 р. начальником Головного управління Держпраці у Запорізькій області [PERSON], з підстав невідповідності висновків акту фактичним обставинам нещасного випадку, а також порушення вимог Порядку № 1232 при його складанні та затвердженні. Згідно зі\~ст. 171 КЗпП України\~власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначається Порядком № 1232 (в редакції, чинній на час проведення розслідування та складання спірних актів). Відповідно до п. 54 Порядку № 1232 у разі надходження від роботодавця, робочого органу Фонду, представника профспілки, потерпілого або члена його сім'ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, скарги або їх незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин і причин настання нещасного випадку керівник Держпраці або його територіального органу з метою забезпечення об'єктивності проведення спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі, за результатами її роботи скасувати акти за формою Н-5 і Н-1, притягти до відповідальності посадових осіб підприємства та органів Держпраці, які порушили вимоги цього Порядку. В даному випадку позивачем оскаржується акт за формою Н-5, складений за наслідками повторного (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі від 20.07.2017, а тому в межах розгляду даної справи перевірці підлягає саме дотримання вимог Порядку № 1232 під час складання та затвердження цього акту. Спірні правовідносини врегульовані розділом «Спеціальне розслідування нещасних випадків» Порядку № 1232 (пп. 3656). Так, відповідно до п. 36 Порядку № 1232 спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки, які сталися одночасно з двома і більше працівниками, незалежно від ступеня тяжкості отриманих ними травм; випадки смерті працівників на підприємстві; випадки зникнення працівників під час виконання трудових (посадових) обов'язків; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого. Спеціальне розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, проводиться за рішенням Держпраці або його територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми. Згідно з п. 42 цього Порядку спеціальна комісія зобов'язана: 1) обстежити місце, де стався нещасний випадок, одержати письмові чи усні пояснення від роботодавця і його представників, посадових осіб, працівників підприємства, потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та осіб, причетних до нещасного випадку; 2) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 3) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи для встановлення причини нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 4) вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); 5) з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; 6) визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; 7) установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 8) зустрітися з потерпілим (якщо це можливо) або членами його сім'ї чи уповноваженою особою, яка представляє його інтереси, щодо роз'яснення їх прав у зв'язку з настанням нещасного випадку. Наказом Головного управління Держпраці у Запорізькій області № 433р від 22.03.2017 призначено погоджену з відповідними організаціями комісію у складі голови комісії [PERSON], членів комісії [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с. 198). Протоколом № 1 від 24.03.2017 засідання комісії з повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався 24.05.2016 о 14:10 (помер 27.05.2016) із [PERSON], начальником управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків та професійних захворювань України у Запорізькій області було розподілено обовязки між членами комісії, а саме визначено, на кого з членів комісії покладено виконання дій, передбачених п. 42 Порядку № 1232 (а.с. 240-242). Наказом Головного управління Держпраці у Запорізькій області № 526р від 06.04.2017 продовжено термін спеціального розслідування нещасного випадку, зазначеного наказом № 433р від 22.03.2017 до отримання необхідного медичного висновку (а.с. 229). Наказом Головного управління Держпраці у Запорізькій області № 854р від 10.07.2017 зі складу комісії, призначеної наказом № 433 р від 22.03.2017 виведено [PERSON] в звязку із його звільненням та призначено членом комісії [PERSON] (а.с. 230). Відповідно до вимог п. 47 Порядку № 1232, за результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку... Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою і всіма членами спеціальної комісії протягом п'яти днів після оформлення матеріалів спеціального розслідування. У разі незгоди із змістом акта (актів) член спеціальної комісії підписує його (їх) з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово. Окрема думка додається до акта за формою Н-5 і є його невід'ємною частиною. Аналізуючи вищезазначені положення Порядку № 1232, суд дійшов висновку, що з приводу незгоди зі змістом акта кожному члену комісії гарантується право на окрему думку. У разі незгоди із змістом зазначених актів член комісії письмово викладає окрему думку, яка додається до акта форми Н-5 і є його невід'ємною частиною, про що робиться запис в акті форми Н-5. Із урахуванням зазначеного, кожен член комісії має право на окрему думку, яка є невід'ємною частиною матеріалів розслідування, тобто має статус публічної, однак зазначене не позбавляє обов'язку щодо підписання акта. В даному випадку члени комісії [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] скористалися правом на викладення окремої думки і їх окремі думки додані до акта форми Н-5 від 20.07.2017. В даному випадку Порядок № 1232 не встановлює колегіальної процедури затвердження висновків акту форми Н-5 за наслідками спеціального розслідування, а визначає саме необхідність складання акту за підписами голови і членів комісії. Тому, суд вважає безпідставними посилання позивача на те, що спірний акт не є результатом проведеного комісією спеціального розслідування та не відображає її рішення з підстав ігнорування окремих думок членів комісії. Крім того, позивач, посилаючись саме на зміст окремих думок, вважає невірним висновок акту про те, що нещасний випадок не є таким, що повязаний із виробництвом. При цьому, позивач вказує, що оскільки [PERSON] помер в лікарні через декілька днів після нещасного випадку, тому є безпідставним зазначення у акті за формою Н-5 посилання на пп. 6 п. 16 Порядку № 1232. З цього приводу суд зазначає, що пп. 6 п. 16 Порядку № 1232 встановлено, що обставинами, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов'язані з виробництвом, є природна смерть, смерть від загального захворювання або самогубство (крім випадків, зазначених у пункті 15 цього Порядку), що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження. Поняття нещасного випадку визначено у п. 5 ст. 1 ч. 1 Закону України «Про загальнообовязкове державне соціальне страхування, відповідно до якого нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обовязків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоровю або настала смерть. При цьому, з аналізу вказаних норм законодавства випливає, що для кваліфікації нещасного випадку як такого, що повязаний із виробництвом, не має значення час та місце настання смерті особи. Визначальним фактором є причинний звязок впливу виробничих факторів чи середовища в процесі виконання трудових обовязків із нещасним випадком. В даному випадку зі змісту акта Н-5 від 20.07.2017 випливає, що на підставі медичних документів, зокрема, протоколу паталого-анатомічного дослідження № Е 252, медичного висновку КУ «6-а міська клінічна лікарня» (лист від 01.07.2016 № 01-7/979-07), медичного висновку лікарсько-експертної комісії ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини від 16.05.2017 № 594 та інш., зроблено висновок, що причиною смерті є вторинний стволовий синдром, набряк головного мозку, ішемічний інфаркт лівої півкулі головного мозку внаслідок стенозу церебральних артерій, що є наслідком тривалого загального захворювання. Таким чином, в даному випадку у акті цілком правомірно зроблене посилання на п. 6 пп. 16 Порядку № 1232. При цьому, суд вважає безпідставним посилання як у поясненнях позивача, так і в окремих думках членів комісії, на ту обставину, що з огляду на приписи пп. 18 п. 15 Порядку № 1232 медичний висновок ЛЕК ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 16.05.2017 № 594 не підлягав врахуванню, т.я. [PERSON] не лікувався та не обстежувався у цій установі, оскільки п. 15 Порядку № 1232 передбачає обставини, за яких нещасний випадок визнається таким, що повязаний із виробництвом. При цьому, п. 18 п. 15 Порядку № 1232 вказує на те, що таким нещасним випадком може бути визнано раптове погіршення стану здоров'я потерпілого або його смерті під час виконання трудових (посадових) обов'язків внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком**, або якщо потерпілий не пройшов обов'язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку. Натомість суду не надано жодних доказів чи медичних висновків, які б підтверджували факт раптового погіршення стану здоровя [PERSON] під час виконання трудових (посадових) обов'язків внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу. Також відсутні дані, що [PERSON] була протипоказана виконувана робота. Доводи позивача, що зводяться до не погодження саме із висновком акту, зокрема щодо визнання нещасного випадку таким, що не повязаний із виробництвом, оскільки на думку позивача причиною настання нещасного випадку є психофізіологічна незадовільні фізичні дані або стан здоровя; супутня причина інші причини нервово-психічні перевантаження (розумове перенапруження, емоційні перевантаження), суд вважає непереконливими, оскільки вони суперечать обставинам, що встановлені під час повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку, а також суперечать висновкам, що містяться в медичній документації під час проведення розслідування. За вимогами п. 49 Порядку № 1232 керівник органу, який утворив спеціальну комісію, повинен розглянути і затвердити примірники актів за формою Н-5 і Н-1 протягом доби після надходження матеріалів спеціального розслідування. В даному випадку 21.07.2017 начальником Головного управління Держпраці у Запорізькій області [PERSON] було розглянуто і затверджено акт проведення повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку від 20.07.2017, про що свідчить його підпис, скріплений печаткою на вказаному акті. Отже, в даному випадку Порядок № 1232 при проведенні повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку був дотриманий, а тому підстав для визнання недійсним акту за формою Н-5 від 20.07.2017 суд не вбачає. Інша звернута до суду позовна вимога [PERSON] про визнання нещасного випадку, що стався із [PERSON] таким, що повязаний із виробництвом, виходить за межі компетенції суду, оскільки вирішення даного питання є виключним повноваженням комісії з розслідування нещасного випадку відповідно до Порядку № 1232. Позовна вимога про зобовязання Головного управління Держпраці у Запорізькій області призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку також не може бути задоволена судом, оскільки є похідною від вимоги про визнання акту за формою Н-5 від 20.07.2017 недійсною, в задоволенні якої слід відмовити. Крім того, в даному випадку повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку вже було проведено, і законодавством не передбачено можливості повторно проводити таке повторне розслідування. Таким чином, у задоволенні позову [PERSON] слід відмовити у повному обсязі. На підставі статті 141 ЦПК України, оскільки позов підлягає залишенню без задоволення, тому судові витрати на користь стягненню не підлягають. На підставі ст.ст. 19, 89, 141, 244245, 259, 264, 265, 272273, пп. 9 п. 1 Перехідних положень ЦПК України, суд

Outcome: dismissed