Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-04 00:00:00

У березні 2016 року позивач звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом, в якому просив зобов'язати [PERSON] вчинити дії щодо приведення фасаду будинку в межах квартири [ADDRESS], до попереднього стану. Обґрунтовуючи позовні вимоги, зазначив про те, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. 07.08.2015 року позивачем встановлено, що відповідач приступила до проведення робіт з утеплення фасаду будинку за вказаною вище адресою в межах квартири № [NUMBER]. Разом з тим, жодних дозвільних документів, які б підтверджували законність проведення таких робіт, відповідач позивачу, як балансоутримувача будинку, не надала. Позивач зазначає, що роботи з переобладнання та перепланування будинку, здійснені відповідачем, призвели до погіршення цілісності та зовнішнього вигляду фасаду будинку, а також порушення прав мешканців вказаного будинку, у зв'язку із чим відповідач має нести юридичну відповідальність за вказані дії, та зобов'язана вчинити дії по приведенню будинку в межах належної їй квартири до попереднього стану. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі, з наведених у позові підстав. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування заперечень зазначив, що жодних дій по переплануванню чи переобладнанню будинку позивач не вчиняла. Після того, як з метою утеплення стін будинку в межах належної позивачу квартири, запрошено будівельників, які розпочали утеплювати стіни пінопластом, невідомі особи за допомогою будівельного крану самостійно 13.08.2015 року демонтували пінопласт зі стін фасаду будинку. Також вказує на те, що зовнішній вигляд фасаду будинку на даний час є результатом дій невідомих осіб внаслідок демонтування матеріалів, а не внаслідок будь-яких дій відповідача. Представник третьої особи до суду не з'явився, надіславши письмові пояснення по суті позовних вимог. Вислухавши пояснення та заперечення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали цивільної справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право власності, виданого 17.09.2009 року Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Розпорядженням Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації № 888 від 27.06.2008 року вказаний будинок передано на баланс ТОВ «Експлуатуюча організація «Голосієво». Згідно з ч. 2 ст. 24 ЖК УРСР житлово-експлуатаційні організації забезпечують схоронність житлового фонду і належне його використання, високий рівень обслуговування громадян, а також контролюють додержання громадянами правил користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і придомової території. Пред'являючи позов, ТОВ «Експлуатуюча організація «Голосієво» посилалось на те, що [PERSON] самовільно, без дозволу та затвердженого у встановленому законом порядку проекту, без отримання контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою території, провела роботи по утепленню фасаду будинку [ADDRESS] що призвело до пошкодження та погіршення його архітектурного вигляду. При цьому в обґрунтування позовних вимог позивач посилався на припис від 07.08.2015 року, складений головним інженером ТОВ «Експлуатуюча організація «Голосієво» [PERSON], а також припис № 115/62, складений 10.08.2016 року головним спеціалістом відділу контролю за благоустроєм Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації Федченком С.В. Відповідно до ч. 2 ст. 319 ЦК України власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Частиною 2 ст. 383 ЦК України встановлено, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Відповідно до ст. 152 ЖК УРСР виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Згідно ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Пунктом 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, встановлено, що власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, гуртожитку, з дозволу власника будинку (квартири), власника гуртожитку (житлового приміщення у гуртожитку) та органу місцевого самоврядування, що видається в установленому порядку. Відповідно до п. 3.2.8 Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради № 1051/1051 від 25.12.2008 року, відповідальні особи підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, юридичні та фізичні особи, що використовують будинки і споруди та приміщення в них на законних підставах, зобов'язані, зокрема, мінювати зовнішній вигляд фасадів будівель та споруд тільки на підставі затверджених у встановленому порядку проектів та за умови одержання дозволу (ордера) на тимчасове порушення благоустрою території у зв'язку з виконанням відповідних робіт у Головному управлінні контролю за благоустроєм міста Києва. Крім того, не допускається перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів проти пожежного захисту, погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі (пункт 1.4.4 Правил). У системному аналізі наведених правових норм застосування до власника жилого приміщення у багатоквартирному будинку санкцій за самовільне перепланування цього приміщення шляхом його приведення до попереднього стану обумовлено певними негативними наслідками таких дій, зокрема, порушення прав власників інших квартир, правил експлуатації будинку, а також погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, наявність яких у разі звернення до суду з цього приводу має довести позивач за вимогами статей 10 та 60 ЦПК України. Суд зазначає, що позивачем не надано доказів в розумінні ст. 58,59 ЦПК України на підтвердження вищезгаданого порушення, зокрема висновку відповідної експертизи, яким би було встановлено об'єм, перелік проведених робіт, а також які пошкодження завдано фасаду будинку внаслідок проведення відповідних робіт, та які роботи необхідно виконати для приведення фасаду будинку у попередній стан. При цьому суд вважає необхідним зазначити, що приписи від 07.08.2015 року та від 10.08.2015 року, якими виявлено порушення, не вказують, що дії відповідача призвели до порушень прав власників інших квартир, погіршення цілісності та зовнішнього вигляду фасаду будинку, оскільки не містять чітких відомостей про технічні порушення, їх інженерні характеристики, геометричні або математичні заміри, проект, у порівнянні з попереднім станом споруди, складений фахівцем, і виклад цих характеристик в прохальну частину позовних вимог, оскільки за наявної редакції вимог, останні не можуть бути предметом виконання рішення суду. Крім іншого, суд звертає увагу на наступне. 03.09.2015 року ДІМ Голосіївського РУ ГУМВС України в м. Києві Куц В.В. за результатами перевірки обставин, викладених у зверненні [PERSON] від 13.08.2015 року, складено висновок. Відповідно до вказаного висновку, до Голосіївського РУ ГУМВС України в м. Києві звернувся гр. [PERSON] із заявою, в якій повідомив про те, що вирішив утеплити фасад квартири [ADDRESS], 13.08.2015 року, перебуваючи у приміщенні квартири, виявив невідомих осіб, які знаходились в автомобілі та зривали фасад будинку. В ході перевірки вказаної заяви, дільничним інспектором опитано мешканців вказаного будинку, які підтвердили, що невідомі особи 13.08.2015 року зняли фасад з вказаного будинку, оскільки мешканцям будинку не подобалось те, що гр. [PERSON] без відповідних дозволів почав роботи по утепленню фасаду в межах своєї квартири. В матеріалах, зібраних за результатами перевірки, містяться дані, щодо осіб, які 13.08.2015 року приймали участь у демонтуванні фасаду будинку за адресою: [ADDRESS], їх пояснення, а також пояснення очевидців вказаної події. У судовому засіданні представник позивача визнав ту обставину, що зовнішній вигляд фасаду будинку за адресою: [ADDRESS] станом на час розгляду справи є наслідком двох подій: початку виконання робіт по утепленню фасаду будинку, а також виконання мешканцями будинку самостійного на власний розсуд та власними засобами демонтажу фасаду вказаного вище будинку. При цьому, дії кого саме із осіб призвели до настання наслідків, про які зазначає позивач (пошкодження та погіршення його архітектурного вигляду будинку), представник позивача у судовому засіданні пояснити не зміг. Як і не зміг довести належними та допустимим доказами в розумінні 58, 59 ЦПК України існування факт неправомірних дій саме відповідача [PERSON], а також наявність причино-наслідкового зв'язку між такими діями та наслідками, які наступили. Згідно ст. 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних сімейних, трудових відносин. У відповідності з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 57 ЦПК України). Частиною 2 ст. 59 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. За змістом ч. 4 ст. 60 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом письмових доказів, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не є доведеними, а тому у задоволенні позову слід відмовити. ст.ст. 3, 10, 11, 57-60, 88, 212-215 ЦПК України, суд, -

Outcome: dismissed