Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-20 00:00:00

У вересні 2016 року [PERSON] звернулася до суду із зазначеним вище позовом, у якому просить: - визнати за нею право власності на ? частини житлового будинку (позначений літ. «А», загальною площею 65,7 кв.м, житловою 28,1 кв.м) з господарськими будівлями і спорудами (сарай літ. «Б», вбиральня - літ. «В», погріб літ. «Д», баня літ. «Г», колодязь літ. «К», тротуар літ. «Т», огорожа -літ. «N») за адресою: Київська область, Броварський район, село Світильня, вулиця Щорса, 30. Позовні вимоги позивач [PERSON] обґрунтовує тим, що 14 березня 2009 року померла її бабуся [PERSON] Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина на належне майно, а саме ? частину вищевказаного житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами. Єдиним спадкоємцем до майна померлої [PERSON] був її син та батько позивача, [PERSON], який на час смерті [PERSON] проживав разом із спадкодавцем. 31 травня 2009 року [PERSON] помер. У визначений законом строк позивач звернулася до Броварської районної державної нотаріальної контори із відповідною заявою про прийняття спадщини померлого, а саме ? частини вказаного вище житлового будинку із господарськими будівлями та спорудами. Будь-хто інший із спадкоємців наміру прийняти спадщину [PERSON] не заявив. Разом із тим, у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок під № 30 по вулиці Щорса у селі Світильня Броварського району Київської області позивачу відмовлено, у звязку із неможливістю встановити склад спадкового майна, а саме яка частина будинку належала спадкодавцеві. З підстав визнання права власності позивач звернулася до суду. У судове засідання позивач [PERSON] не зявилася. 21 листопада 2016 року представник позивача [PERSON] надала до суду письмову заяву про розгляд справи у її відсутності. Крім того, вказала, що судові витрати з відповідача стягувати не потрібно. Відповідач [PERSON] у судове засідання не зявилася. 21 листопада 2016 року представник відповідача [PERSON] надала письмову заяву, в якій просила слухати справу у її та відповідача відсутності, позов задовольнити у повному обсязі. Третя особа Броварська районна державна нотаріальна контора у судове засідання свого представника не направила. 31 жовтня 2016 року завідувач нотаріальної контори [PERSON] направила листа, в якому просила розглянути справу без представника цієї нотаріальної контори. Дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що 14 березня 2009 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ОК № 151903, виданим 18 березня 2009 року виконкомом Світильнянської сільської ради Броварського району Київської області, актовий запис № 14 (а.с.10). З листа Броварської районної державної нотаріальної контори вбачається, що спадкова справа до майна померлої 14 березня 2009 року [PERSON] не заведена. Відповідно до довідки № 253 від 22 червня 2016 року, виданої виконавчим комітетом Світильнянської сільської ради Броварського району Київської області [PERSON], яка померла 14 березня 2009 року на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: [INFO]. За даною адресою на день смерті були зареєстровані [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Факт родинних відносин між померлою [PERSON] та [PERSON] як між матірю та сином підтверджується Повними витягами з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження та про шлюб. 31 травня 2009 року [PERSON] помер, про що свідчить свідоцтво про смерть серії І-ОК за № 160094, видане 03 червня 2009 року виконком Світильнянської сільської ради Броварського району Київської області. Із матеріалів дослідженої судом копії спадкової справи № 422/2016 щодо майна померлого 31 травня 2009 року [PERSON] вбачається, що до Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області, дотримуючись шестимісячного терміну для прийняття спадщини, звернулася [PERSON] з відповідною заявою. Будь-хто інший із спадкоємців наміру прийняти спадщину померлого [PERSON] не заявив. Згідно із довідкою № 254 від 22 червня 2016 року, виданої виконавчим комітетом Світильнянської сільської ради Броварського району Київської області [PERSON], який помер 31 травня 2009 року на день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [INFO], село Світильня, вулиця Щорса, 30. За даною адресою на день смерті були зареєстровані [PERSON], [PERSON] З матеріалів справи вбачається, що 17 серпня 1999 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії І-БК за № 200802, виданим 17 серпня 1999 року відділом реєстрації актів громадянського стану Московського району міста Києва. Факт родинних відносин, а також належності позивачки до спадкоємців першої черги за законом до майна померлого [PERSON] підтверджується свідоцтвами про народження та шлюб. Із матеріалів справи вбачається, що на підставі договору купівлі-продажу від 18 серпня 2000 року, посвідченого приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу [PERSON], зареєстрованого у реєстрі № 243 [PERSON], [PERSON], [PERSON] та неповнолітня [PERSON], [INFO] купили жилий будинок з надвірними будівлями за адресою: Київська область, Броварський район, село Світильня, вулиця Щорса, 30. Право приватної власності на вказаний житловий будинок зареєстровано у бюро технічної інвентаризації за реєстрованим № 271. Із копії технічного паспорту на житловий будинок видно, що за адресою: Київська область, Броварський район, село Світильня, вулиця Щорса, 30 знаходяться: житловий будинок, (позначений на плані літ. «А»), загальною площею 65,7 кв.м., житловою площею 28,1 кв.м., з сараєм «Б», вбиральнею «В», погребом «Д»; банею «Г», колодязем «К», тротуаром «Т», огорожею «N». Відповідно до листа Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області від 09 вересня 2016 року за № 4440/02-14 [PERSON] повідомлено, що для оформлення спадщини за законом та видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок № 30, що знаходяться по вулиці Щорса у селі Світильня Броварського району Київської області необхідно встановити склад спадкового майна, що перебуває у спільній сумісній власності. Відповідно до частини першої статті 368 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до статті 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. При цьому, частиною третьою статті 370 Кодексу передбачено, що виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється в порядку, встановленому статтею 364 Кодексу. Тобто, в порядку, передбаченому для виділу частки із майна, що є у спільній частковій власності. Майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають значення. Згідно зі статтями 1216-1218 ЦК України спадкуванням являється перехід прав та обов'язків (спадщини) від померлої фізичної особи до спадкоємців і спадкування можливе за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із частиною першою статті 1261 ЦК України у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця. Відповідно до частини першої статті 1226 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Із розяснень постанови Пленуму Верховного Суду України у пункті 12 постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними (частина друга статті 370, частина друга статті 372 ЦК). Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. З огляду на відсутність договору між співвласниками будинку, який би порушував рівність часток у нерухомому майні, що перебуває у спільній сумісній власності, суд приходить до переконання, що частка померлих [PERSON] та [PERSON] у праві спільної сумісної власності на будинок складає по ? кожному. У той же час частка позивача у праві спільної сумісної власності також складає 1/4. Правові підстави для додаткового визнання за позивачем права власності на цю частку у судовому порядку відсутні. Разом з тим, суд вважає за доцільне визначити частку [PERSON] у праві спільної сумісної власності. Вимога про визнання права власності на ? частину житлового будинку у порядку спадкування є обґрунтованою і такою, що підлягає задоволенню.

Outcome: partial