overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-27 00:00:00

У вересні 2016 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. На обґрунтування позову вказав, що перебуває з [PERSON] у зареєстрованому шлюбі. [INFO] у них народилася дочка [PERSON]. Спільне життя у них не склалося через відсутність взаєморозуміння, відмінності у поглядах на сімейні взаємини та сімейні обов'язки. З листопада 2015 р. вони спільно не проживають, шлюбні відносини припинили, спільного господарства не ведуть. Позивач посилається на те, що збереження сім'ї неможливе і суперечить їх інтересам та інтересам їхньої дитини. Позивач [PERSON] подав заяву про підтримання позовних вимог, а відповідач [PERSON] - про визнання позову. Обидві сторони просили розглянути справу у їх відсутність. Нез'явлення сторін є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами. Вивчивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим з огляду на такі обставини. Відповідно до положень частини 4 статті 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. З позовної заяви та заяви відповідача про визнання позову вбачається, що у подружжя відсутні спільні погляди на сім'ю та шлюб, взаємні почуття любові та взаєморозуміння, внаслідок чого вони проживають роздільно, не підтримують шлюбних відносин та не ведуть спільного господарства. Правовими підставами для задоволення позову є положення частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України, згідно яких позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя, та частини 2 статті 112 цього Кодексу, за приписом якої суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Враховуючи, що відповідач безумовно визнав позов, що не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-09 00:00:00

У вересні 2016 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом, яким надалі уточнив, та просив стягнути на свою користь з ТОВ «Транслогістик» повний розрахунок в сумі 3000 грн., компенсацію за невикористану відпустку з 04 серпня 2015 р. по 31 липня 2016 р. в сумі 1636,32 грн., середній заробіток за весь час затримки розрахунку, який з за серпень грудень 2016 р. в сумі складає 7300 грн., компенсацію невикористаної відпустки за період з 01 серпня по 17 листопада 2016 р. в сумі 613,62 грн., витрати на правову допомогу 1500 грн., відшкодувати оральну шкоду 3000 грн. Позов обґрунтований тим, що з серпня 2015 р. по 31 липня 2016 р. він працював водієм у відповідача, звільнився за згодою сторін, розрахунку не отримав, трудову книжку отримав лише через місць після звільнення. В судовому засіданні представник позивача позов підтримала. Представник відповідача просив позов залишити без задоволення. Пояснив, що у дійсності підприємством з позивачем було проведений повний розрахунок, а трудову книжку отримала дійсно через місць його мати за довіреністю, але тому, що позивач одразу після звільнення виїхав за межі України, про що сам і повідомив працедавця за телефоном. Суд, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь в справі встановив такі обставини. Підставою позову є не проведення повного розрахунку при звільненні, а не затримка видачі трудової книжки. Згідно трудової книжки позивач працював у відповідача з 04 серпня 2015 р. по 31 липня 2016 р., звільнений за ст. 36 КЗпП України за згодою сторін. У відповідності до інформації фіскальних органів, розрахунково-платіжних відомостей, позивачу відповідачем протягом 2016 р. нараховувалася заробітна плата, а при звільненні йому було виплачена заробітна плата 1520 грн. та компенсація за невикористану відпустку 1191,12 грн., про що позивач розписався. Дійсність підпису позивача у відомості про виплату грошей за липень 2016 р. його представник не заперечувала. Тож позов є недоведеним. Доводи представника позивача про нібито обіцянку керівника підприємства видати ще 3000 грн., останній заперечив як видумку, обєктивного підтвердження з посиланням на докази підтвердження вони не знайшли. Згідно ст. 88 ЦПК України судові витрати слід віднести на рахунок позивача.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-16 00:00:00

У вересні 2016 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом, яким просив визнати дійсним договір, укладений 14 лютого 1997 р. на товарній біржі, за яким він купив у [PERSON], [PERSON] квартиру [ADDRESS]. Позов обґрунтований тим, що всі умови договору виконані. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала. Відповідачі в судове засіданні не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до переконання про необхідність позов задовольнити. Відповідно до копії договору купівлі-продажу № 6202, оформленого 14 лютого 1997 р. Південною товарною біржею, [PERSON] купив у [PERSON], [PERSON] квартиру [ADDRESS]. Договір нотаріально не посвідчувався, але сторонами фактично виконаний і право власності [PERSON] зареєстровано БТІ за реєстровим № 16176 від 18 березня 1997 р., згідно реєстраційного посвідчення до договору купівлі-продажу. [PERSON] згідно копії паспорту, зареєстрований у квартирі [ADDRESS]. Відповідно до ст. 47, 227 ЦК УРСР договір купівлі-продажу нерухомості, що не посвідчений нотаріально, може бути визнаний судом дійсним, якщо однією стороною він виконаний повністю або частково, а друга сторона ухиляється від його нотаріального оформлення. З наведених обставин вбачається, що умови договору купівлі-продажу виконані повністю, претензій одна до одної з приводу його виконання сторони не мають, а тому, позов можливо задовольнити.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-26 00:00:00

У вересні 2016р. [PERSON] звернувся до суду із зазначеним позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з відповідачкою у справі він перебуває в шлюбі, зареєстрованому 22 жовтня 2003 р. Сербівською сільською радою Кодимського району Одеської області, актовий запис №04. В період шлюбу у подружжя народилась донька [PERSON], 17 жовтня 2006року народження. Позивач зазначав, що вони з відповідачкою проживають окремо, спільне господарство не ведуть, шлюбні відносини припинені. Причиною розпаду сімї є відсутність між ними взаєморозуміння, довіри та поваги. Позивач не бажає проживати з відповідачкою однією сімєю і продовжувати подружні стосунки, так як вони втратили один до одного почуття любові та поваги. Вважає, що примирення між ними неможливе. Посилаючись на дані обставини [PERSON] просив шлюб з відповідачкою розірвати. Позивач в судове засідання не зявився, надав заяву, якою підтримав позовні вимоги та просив суд розглянути справу за його відсутності та постановити рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі (а.с.25). Відповідачка у судове засідання не зявилась, надала заяву, якою визнала позовні вимоги та просила суд розглянути справу за її відсутності та постановити рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі (а.с.21). Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ч.3 ст.10, ч.1 ст.60 ЦПК України кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. В ході судового розгляду судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 22 жовтня 2003 р. Сербівською сільською радою Кодимського району Одеської області, актовий запис №04, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с.14). В період шлюбу у подружжя народилась донька [PERSON], 17 жовтня 2006року народження, що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.7). Судом встановлено, що сторони припинили подружні відносини і однією сімєю не проживають. Причиною розпаду сімї є відсутність між сторонами взаєморозуміння та поваги. Донька проживає з матірю. Позивач на розірванні шлюбу наполягає, відновлювати подружні відносини з відповідачкою не має наміру, у наданні строку для примирення з метою збереження родини немає потреби, оскільки вважає, що їхня сім`я розпалася остаточно. Відповідачкою не було надано до суду жодних заперечень проти позову та доказів у підтвердження цих заперечень. Своїм правом бути присутньою у судових засіданнях відповідачка також розпорядилася на свій розсуд. За таких обставинах суд вважає, що сформовані в родині відносини виключають спільне проживання чоловіка і жінки й роблять їх спільне життя надалі неможливим, тому що збереження родини суперечило б інтересам сторін. Судовий збір по справі складає 551,20грн., які повністю сплачено позивачем при зверненні до суду. На підставі ч.3 ст. 105, ст.ст. 110, 112,115, Сімейного кодексу України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-10 00:00:00

У вересні 2016\~р. [PERSON] звернувся з вказаною заявою, у якій просить встановити факт її проживання з [PERSON] однією сім'єю з 1978\~р. по 15.06.2016\~р. Представник Слободищенської сільської ради Бердичівського району Житомирської області заяву підтримав та просив задовольнити. Судом з'ясовано, що встановлення факту проживання [PERSON] з [PERSON] однією сім'єю з 1978\~р. по 15.06.2016\~р. необхідно першій для оформлення спадщини, оскільки у даний час це зробити неможливо через відсутність необхідних для цього документів. [PERSON] помер 15.06.2016\~р., що підтверджується повним витягом від 23.09.2016\~р. з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть. Відповідно до довідки від 03.08.2016\~р. №\~385 Виконавчого комітету Слободищенської сільської ради Бердичівського району Житомирської області [PERSON] був зареєстрований і проживав до дня смерті 15.06.2016\~р., у с.\~Слободище Бердичівського району Житомирської області по вул.\~Коденка, 39, за цією адресою на день смерті була зареєстрована [PERSON] співмешканка. Згідно з довідкою від 19.08.2016\~р. №\~481 Виконавчого комітету Слободищенської сільської ради Бердичівського району Житомирської області [PERSON] дійсно проживала з [PERSON] однією сім'єю з 1978\~р. до дня смерті останнього. Представник Слободищенської сільської ради Бердичівського району Житомирської області (сільський голова) пояснив, що хоча у першій з цих довідок зазначено, що вона підписана ним, фактично вона підписана секретарем сільської ради, але довідка є дійсною, оскільки секретарю сільської ради надано повноваження на її підписання. Разом з тим, у довідці від 22.09.2016\~р. №\~550 Виконавчого комітету Слободищенської сільської ради Бердичівського району Житомирської області зазначено, що [PERSON] був зареєстрований і проживав до дня смерті 15.06.2016\~р., у с.\~Слободище Бердичівського району Житомирської області по вул.\~Коденка, 39-А, за цією адресою на день смерті в господарстві проживав один. З приводу розбіжностей у довідках представник Слободищенської сільської ради Бердичівського району Житомирської області (сільський голова) пояснив, що у с.\~Слободище Бердичівського району Житомирської області у господарстві по вул.\~Коденка, 39, фактично існує два будинки, у яких проживали [PERSON] та [PERSON], тому і могла виникнути плутанина з адресами. З наданих Суду представником [PERSON] для огляду копій сторінок паспорта [PERSON] вбачається, що остання зареєстрована за адресою: [INFO]. Свідок [PERSON] дала показання про те, що [PERSON] є її сусідкою у с.\~Слободище Бердичівського району Житомирської області. Їй відомо, що [PERSON] приблизно тридцять вісім років проживала разом з [PERSON] в одному будинку, вони мали спільне господарство та жили як одна сім'я. Оцінивши зазначене вище, Суд приходить до висновку, що [PERSON] проживала з [PERSON] однією сім'єю з 1978\~р. по 15.06.2016\~р. Зважаючи на наведене, заява [PERSON] підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-26 00:00:00

У вересні 2016 р. [PERSON] звернула з вказаною заявою, у якій просить встановити факт її проживання з [PERSON] за адресою: [ADDRESS], однією сім'єю не менше як п'ять років до часу відкриття спадщини. Зі змісту заяви від 26.10.2016 р. № 191 Половецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області випливає, що вона просить заяву [PERSON] задовольнити. Судом з'ясовано, що встановлення факту проживання [PERSON] з [PERSON] однією сім'єю за адресою: [ADDRESS], однією сім'єю необхідно [PERSON] для оформлення спадщини після смерті [PERSON]. [PERSON] помер [INFO]., що підтверджується свідоцтвом [NUMBER] від 19.11.2010 р. про смерть (а. с. 10). Відповідно до довідки від 10.06.2016 р. № 565 Виконавчого комітету Половецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області [PERSON] з 09.08.1985 р. була зареєстрована та проживала однією сім'єю, вела спільне госопдарствао з [PERSON], який помер [INFO]., за адресою: [ADDRESS] (а. с. 13). З показань свідків [PERSON] та [PERSON] вбачається, що [PERSON] проживала з 1970-х - 1980-х рр. разом з [PERSON] за адресою: [ADDRESS], однією сім'єю як дочка та батько, вони вели спільне господарство та побут. Оцінивши зазначене вище, Суд приходить до висновку, що [PERSON] проживала з [PERSON] за адресою: [ADDRESS], однією сім'єю не менше як п'ять років до часу відкриття спадщини, тобто до [INFO]. (згідно з частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу)). Зважаючи на наведене, заява [PERSON] підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-07 00:00:00

У вересні 2016 р. [PERSON] звернулась до суду з даною заявою. В обґрунтування заяви зазначила, що ухвалою Оболонського р/с від 10.07.2014 р. задоволено заяву [PERSON] про забезпечення позову та накладено арешт на 1/2 частину [ADDRESS], що належить [PERSON] При цьому рішенням Оболонського р/с м. Києва від 25.02.2016 р. залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 06.09.2016 р. у позові відмовлено. А оскільки не було вирішено питання щодо скасування заходів забезпечення позову, заявник просила суд скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Оболонського р/с м. Києва від 11.07.2014 р. у цивільній справі № 2/756/3502/14 шляхом зняття арешту з майна, а саме: ? частини квартири за адресою: [ADDRESS], яка належить на праві приватної власності [PERSON] Сторони в судове засідання не з'явились, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, встановив обставини, що викладені нижче. Як з'ясував суд, ухвалою Оболонського р/с м. Києва від 10.07.2014 р. задоволено заяву [PERSON] про забезпечення позову та накладено арешт на 1/2 частину [ADDRESS], що належить [PERSON] Рішенням Оболонського р/с м. Києва від 25.02.2016 р., яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 06.09.2016 р. у позові відмовлено. При цьому, ухвалою Оболонського р/с м. Києва від 06.12.2016 р. задоволено заяву [PERSON] та скасовано заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Оболонського р/с м. Києва від 10.07.2014 р., а саме: арешт 1/2 частини [ADDRESS], що на належить [PERSON] Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 12.01.2017 р. апеляційну скаргу [PERSON] задоволено частково, ухвалу Оболонського р/с м. Києва від 06.12.2016 р. судді Жука М.В. було скасовано та питання передано до суду першої інстанції на новий розгляд. Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, в день її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу. Оскільки на даний час невизначено процесуальний статус особи, яка є заявником, а саме [PERSON] та не вирішено питання щодо правонаступництва після смерті [PERSON], суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні заяви [PERSON] про скасування заходів забезпечення позову.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-07 00:00:00

У вересні 2016 р. [PERSON] звернулась до суду з даною заявою. В обґрунтування заяви зазначила, що ухвалою Оболонського р/с від 10.07.2014 р. задоволено заяву [PERSON] про забезпечення позову та накладено арешт на 1/2 частину [ADDRESS], що належить [PERSON] При цьому рішенням Оболонського р/с м. Києва від 25.02.2016 р. залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 06.09.2016 р. у позові відмовлено. А оскільки не було вирішено питання щодо скасування заходів забезпечення позову, заявник просила суд скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Оболонського р/с м. Києва від 11.07.2014 р. у цивільній справі № 2/756/3502/14 шляхом зняття арешту з майна, а саме: ? частини квартири за адресою: [ADDRESS], яка належить на праві приватної власності [PERSON] Сторони в судове засідання не з'явились, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, встановив обставини, що викладені нижче. Як з'ясував суд, ухвалою Оболонського р/с м. Києва від 10.07.2014 р. задоволено заяву [PERSON] про забезпечення позову та накладено арешт на 1/2 частину [ADDRESS], що належить [PERSON] Рішенням Оболонського р/с м. Києва від 25.02.2016 р., яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 06.09.2016 р. у позові відмовлено. При цьому, ухвалою Оболонського р/с м. Києва від 06.12.2016 р. задоволено заяву [PERSON] та скасовано заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Оболонського р/с м. Києва від 10.07.2014 р., а саме: арешт 1/2 частини кв. [ADDRESS], що на належить [PERSON] Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 12.01.2017 р. апеляційну скаргу [PERSON] задоволено частково, ухвалу Оболонського р/с м. Києва від 06.12.2016 р. судді Жука М.В. було скасовано та питання передано до суду першої інстанції на новий розгляд. Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, в день її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу. Оскільки на даний час невизначено процесуальний статус особи, яка є заявником, а саме [PERSON] та не вирішено питання щодо правонаступництва після смерті [PERSON], суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні заяви [PERSON] про скасування заходів забезпечення позову.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-24 00:00:00

У вересні 2016 р. [PERSON] звернулась до суду з заявою про визнання [PERSON] недієздатною, встановлення опіки та призначення заявника його опікуном. Зазначає, що [PERSON] [INFO] є її донькою, страждає на психічне захворювання та є інвалідом 1 гр. з дитинства. Тому посилаючись на зазначені обставини, заявник просить суд задовольнити заявлені вимоги та визнати [PERSON] недієздатною, встановити опіку над нею та заявника призначити її опікуном. У судове засідання заявник не з'явився, надіслав свою заяву щодо підтримки дану заяву. Представник зацікавленої особи - орган опіки і піклування Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації також не з'явився, надіслав свою заяву Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що заява [PERSON] підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Згідно ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій або керувати ними. Як з'ясував суд, [INFO] у заявника народилась донька [PERSON] (а.с. 3,6). Згідно з висновком судово-психіатричної експертизи № 831 (а.с. 29,30) встановлено, що [PERSON] 1998 р.н. страждає стійким хронічним психічним розладом у вигляді важкої розумової відсталості, [PERSON] за своїм психічним станом не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує встановлення над нею опіки. За таких обставин вимога про визнання [PERSON] недієздатною підлягає задоволенню. Що стосується інших вимог заявника - встановлення над [PERSON] 1998 р.н. опіки та призначення їй опікуном - заявника, то суд відмовляє у їх задоволенні, так як дані питання вирішуються у окремому провадженні. Тому враховуючи викладене, та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-30 00:00:00

У вересні 2016 р. [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача, яким просила визнати дійсним договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS]. Позовні вимоги обґрунтувані тим, що усі умови цього договору виконані. Ухвалою суду від 08 грудня 2016 р. залучено до участі в справі в якості відповідача [PERSON] міську раду, провадження у справі відносно [PERSON] закрито за її смертю. В судове засідання позивачка не зявилась, представником позивача надано заяву про розгляд справи у відсутність позивачки, підтримку позовних вимог. Представник [PERSON] міської ради в судове засідання не зявилась, подала заяву щодо відкладення розгляду справи для ознайомлення з матеріалами справи. Представник товарної біржі в судове засідання не зявився. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до переконання про необхідність позов задовольнити. Відповідно до копії договору оформлений Товарною біржею «Нерухомість-Миколаїв» 20 жовтня 2000 р. за реєстровим № 1-627, [PERSON] купила у [PERSON] квартиру [ADDRESS]. Договір нотаріально не посвідчувався, однак право власності [PERSON] на дану квартиру зареєстровано БТІ за реєстровим № 18205. Згідно копії актового запису про смерть від 24 квітня 2012 р. № 1685 [PERSON] померла 24 квітня 2012 р. у м. Миколаєві, за повідомленням Другої [PERSON] державної нотаріальної контори Миколаївської області, спадкова справа після смерті 24 квітня 2012 р. [PERSON] не заводилась. Відповідно до ст. 47, 227 ЦК УРСР договір купівлі-продажу нерухомості, що не посвідчений нотаріально, може бути визнаний судом дійсним, якщо однією стороною він виконаний повністю або частково, а друга сторона ухиляється від його нотаріального оформлення. З наведених обставин вбачається, що договір виконано повністю, претензій одна до одної з приводу його виконання сторони не мають, а тому позов можливо задовольнити.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-19 00:00:00

У вересні 2016 р. [PERSON] звернулась до суду з позовом, яким просила визнати дійсним договір, укладений 03 грудня 2001 р., на товарній біржі, за яким вона купила у [PERSON], [PERSON] квартиру спільного заселення №5 по вул. 11 Поздовжній, 7 в м. Миколаєві. Позов обґрунтований тим, що всі умови договору виконані. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала. Відповідачі в судове засіданні не зявились, про час та місце розгляду справи повідомлялись. Представник третьої особи в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся. Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до переконання про необхідність позов задовольнити. Відповідно до копії договору купівлі-продажу № 42, оформленого 03 грудня 2001 р. універсальною товарною біржою «Варіант Плюс», [PERSON] купила у [PERSON], [PERSON] квартиру спільного заселення №5 по вул. 11 Поздовжній, 7 в м. Миколаєві. Договір нотаріально не посвідчувався, але сторонами фактично виконаний і право власності [PERSON] зареєстровано БТІ за реєстровим № 18229 від 11 грудня 2001 р., згідно реєстраційного посвідчення до договору купівлі-продажу. [PERSON], згідно копії паспорту, зареєстрована у [INFO]. Відповідно до ст. 47, 227 ЦК УРСР договір купівлі-продажу нерухомості, що не посвідчений нотаріально, може бути визнаний судом дійсним, якщо однією стороною він виконаний повністю або частково, а друга сторона ухиляється від його нотаріального оформлення. З наведених обставин вбачається, що умови договору купівлі-продажу виконані повністю, претензій одна до одної з приводу його виконання сторони не мають, а тому, позов можливо задовольнити.

Outcome: approved