Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-23 00:00:00

У березні 2018 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просив суд зобов?язати відповідача власними силами та за власні кошти відновити стан приміщення [ADDRESS] в початковий стан згідно з поверховим планом. Позивач просив розглянути справу без його участі. Ухвалою судді від 05 квітня 2018 року у справі відкрито провадження, призначено розгляд справи за правилами спрощеного провадження /а. с. 57-58/. 03 травня 2018 року до суду надійшла заява представника відповідача про заперечення щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження /а. с. 43/. Ухвалою від 18 травня 2018 року заяву представника відповідача задоволено - розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження /а. с. 209-210/. 15 травня 2018 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, у якому позов не визнала, просила відмовити у задоволенні позову /а. с. 60-64/. Ухвалою від 06 вересня 2018 року закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті /а. с. 236-237/. Представник позивача у судове засідання не з'явився, у матеріалах справи наявна заява позивача про розгляд справи без участі представника. У судовому засіданні представник відповідача заперечував проти позову, просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на доводи, викладені у відзиві. Суд, заслухавши заперечення представника відповідача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків. На замовлення відповідача було замовлено проект реставрації та пристосування під сучасні потреби офісних приміщень частини 1 поверху житлового будинку [ADDRESS] /а. с. 65-183/. Вказаний проект було погоджено Департаментом культури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) листом № 060-7529 від 09 жовтня 2017 року/а. с. 185/. 14 листопада 2017 року Департаментом культури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) було надано дозвіл на виконання реставраційних робіт на/у пам'ятці історії місцевого значення на вулиці [ADDRESS] у Печерському районі міста Києва /а. с. 186/. Відповідно до вимог дозволу відповідач 14 лютого 2018 року повідомив Департамент культури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про початок виконання окремих видів робіт /а. с. 187/. 16 лютого 2018 року працівниками КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» було складено акт про виявлення реконструкції нежитлового приміщення [ADDRESS] 20 лютого 2018 року начальником КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» було складено попередження власнику приміщення [PERSON] про необхідність термінового надання проектно-дозвільної документації на внесення змін до фасаду, так як будинок є архітектурною пам'яткою /а. с. 12/. На документі наявний напис про його отримання [PERSON], який, як стверджує представник позивача, є виконробом будівельних робіт. Також позивач надав суду фотокопію припису відділу контролю за благоустроєм Печерської районної в місті Києві державної адміністрації від 20 лютого 2018 року відносно [PERSON] щодо необхідності надання проектно-дозвільної документації на внесення змін у несучі конструкції, на якому наявний напис про його отримання [PERSON] /а. с. 15/. Позивач у позовній заяві стверджує, що [PERSON] отримала вказані припис та попередження, але не надала проектно-дозвільної документації /а. с. 5/. Відповідач у відзиві заперечує факти отримання вказаних документів або повідомлення про них до отримання позовної заяви /а. с. 61/. Позивачем не надано жодних доказів отримання відповідачем припису та попередження про необхідність надання проектно-дозвільної документації. 10 серпня 2018 року відповідач повідомив Департамент культури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про закінчення реставраційних робіт /а. с. 231/. Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Також відповідно до статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 24 Житлового кодексу УРСР визначено, що житлово-експлуатаційні організації забезпечують схоронність житлового фонду і належне його використання, високий рівень обслуговування громадян, а також контролюють додержання громадянами правил користування жилими приміщеннями, утримання жилого фонду і прибудинкової території. За змістом статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - це власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Положеннями частини першої статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Відповідно до статті 24 Закону України «Про основи містобудування» держаний контроль у сфері містобудування здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, органами місцевого самоврядування та іншими уповноваженими на це державними органами. За статтею 41 вказаного Закону, держаний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, який здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно з пунктом 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМ України від 23 травня 2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами. Відповідно до п.п. 1.1.3. Правил благоустрою міста Києва затверджених рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 pоку N 1051/1051 «Правила містять загальнообов'язкові на території міста норми, за порушення яких передбачена відповідальність згідно з Кодексом України про адміністративні правопорушення». Пунктом 3 Рішення Київської міської ради від 25 грудня 2008 pоку N 1051/1051 зазначено: Відповідно до вимог статті 40 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та пункту 2 частини першої статті 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення надати повноваження Головному управлінню контролю за благоустроєм міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо виконання функцій Інспекції з благоустрою міста Києва - складати протоколи про адміністративні правопорушення з виявлених порушень Правил благоустрою міста Києва, встановлених цим рішенням, та надсилати їх відповідно до вимог статей 152, 157 Кодексу України про адміністративні правопорушення органові, уповноваженому розглядати справи про адміністративні правопорушення. Нормою, що закріплена в абзаці другому пункту 3.3. Правил благоустрою міста Києва Головному управлінню контролю за благоустроєм м. Києва надано повноваження вносить приписи власникам (балансоутримувачам) щодо приведення їх об'єктів та елементів благоустрою у відповідний стан. Таким чином, суб'єктом винесення приписів у сфері державного архітектурно-будівельного контролю та звернення до судових органів є Головне управління контролю за благоустроєм міста Києва. Тобто позивач КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» не наділений повноваженнями на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у тому числі звернення до судових органів, з приводу таких правовідносин. Позивач у позовній заяві стверджує, що відповідно до положень власного статуту здійснює контроль за ремонтними роботами власниками приміщень по переобладнанню та переплануванню приміщень в житлових будинках, разом з тим, такі твердження не підтверджено /а. с. 5/. У матеріалах справи наявна копія договору про надання послуг по утриманню будинку та прибудинкової території між позивачем і відповідачем від 09 лютого 2017 року /а. с. 23-24/. Відповідно до нього Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» надає [PERSON] оплатні послуги з утримання нежитлового приміщення у житловому будинку [ADDRESS], умовами якого не передбачено також наділення позивача повноваженнями на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність у позивача порушеного цивільного права чи законного інтересу, яке б потребувало захисту в судовому порядку, у розумінні статті 15 ЦК України та статті 4 ЦПК України. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову. На підставі встановлених судом обставин, що мають юридичне значення у справі,

Outcome: dismissed