overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-21 00:00:00

У вересні 2018 року позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що через взаємне непорозуміння їхня сімя розпалася та сторони перестали підтримувати подружні відносини. Оскільки, подружні стосунки неможливо поновити та шлюб носить формальний характер, просила шлюб між ними розірвати. В судовому засіданні позивачка підтримала позов та просила задовольнити позовні вимоги. Відповідач позов визнав. Суд, вислухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 24 квітня 2015 року. Шлюб перший, сторони мають одну малолітню дитину [PERSON], [INFO]. На даний час шлюбні стосунки між сторонами фактично припинені, сторони не бажають збереження сімї та наполягають на розірвання шлюбу, примиритися не бажають. Відповідно до ч. 1 ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Згідно ч.1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Оцінюючи у сукупності досліджені докази, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу між ними суперечить інтересам сторін, а тому шлюб має бути розірваний. На підставі ст.ст. 112, 114 Сімейного Кодексу України, суд

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-08 00:00:00

У вересні 2018 року позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що через взаємне непорозуміння їхня сімя розпалася та сторони перестали підтримувати подружні відносини. Оскільки, подружні стосунки неможливо поновити та шлюб носить формальний характер, просила шлюб між ними розірвати. В судовому засіданні позивачка підтримала позов та просила задовольнити позовні вимоги. Представник відповідача позов визнав. Суд, вислухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 25 січня 2008 року. Шлюб повторний, сторони мають одну малолітню дитину [PERSON], [INFO]. На даний час шлюбні стосунки між сторонами фактично припинені, сторони не бажають збереження сімї та наполягають на розірвання шлюбу, примиритися не бажають. Відповідно до ч. 1 ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Згідно ч.1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Оцінюючи у сукупності досліджені докази, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу між ними суперечить інтересам сторін, а тому шлюб має бути розірваний. На підставі ст.ст. 112, 114 Сімейного Кодексу України, суд

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-07 00:00:00

У вересні 2018 року позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що через взаємне непорозуміння їхня сімя розпалася та сторони перестали підтримувати подружні відносини. Оскільки, подружні стосунки неможливо поновити та шлюб носить формальний характер, просила шлюб між ними розірвати та розглянути справу у її відсутності. Відповідач позов визнав. Суд, вислухавши пояснення відповідача та дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 16 жовтня 2009 року. Шлюб перший, сторони мають одну неповнолітню дитину [PERSON], [INFO]. На даний час шлюбні стосунки між сторонами фактично припинені, сторони не бажають збереження сімї та наполягають на розірвання шлюбу, примиритися не бажають. Відповідно до ч. 1 ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Згідно ч.1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Оцінюючи у сукупності досліджені докази, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу між ними суперечить інтересам сторін, а тому шлюб має бути розірваний. На підставі ст.ст. 112, 114 Сімейного Кодексу України, суд

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-21 00:00:00

У вересні 2018 року позивачка звернулася до суду із вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] року померла її бабуся [PERSON]. Після її смерті залишився будинок по [ADDRESS] та земельні ділянки площею 0,8166 га та 1,8226 га, розташовані на території Шибенської сільської ради Бородянського району. При житті бабуся склала заповіт на її ім'я, яким заповіла їй все своє майно. Протягом шестимісячного строку вона з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звернулася, оскільки була впевнена, що з такою заявою потрібно звертатися у будь-який час після спливу шести місяців. Тому, коли 14 серпня 2018 року звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини з'ясувалося, що вона пропустила строк для прийняття. Вважала, що вказаний строк пропустила з поважних причин, тому просила визначити їй додатковий двомісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] року [PERSON] Представник позивачки [PERSON] в судове засідання не з'явилась, відповідно до заяви просила розглянути справу у її відсутність, позов підтримала. Відповідач - Шибенська сільська рада Бородянського району Київської області в судове засідання представника не направила, просила розглянути справу у відсутність її представника, проти позову не заперечувала. Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що [INFO] року померла бабуся позивачки [PERSON], що підтверджується копіями свідоцтв про смерть, про одруження, про народження, про шлюб (а.с.5, 8, 6, 9, 14). При житті [PERSON] склала заповіт (а.с.11) на ім'я [PERSON], якій заповіла все своє майно. На день смерті [PERSON] була власницею житлового будинку по [ADDRESS] та земельних ділянок площею 1,8226 га та площею 0,8166 га на території Шибенської сільської ради Бородянського району Київської області, що підтверджується копіями свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок, державних актів на право власності на земельну ділянку (а.с.10,12,13). З копії інформаційного листа приватного нотаріуса Бородянського районного нотаріального округу Микитенко Н.С. вбачається, що позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після смерті [INFO] року [PERSON], оскільки вона пропустила строк для прийняття спадщини, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась (а.с.16). Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи, що позивачка пропустила строк звернення до нотаріальної контори з поважних причин, відповідач проти позову не заперечував, то суд вважає за необхідне позов задовольнити.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-22 00:00:00

У вересні 2018 року позивачка звернулася до суду із позовом, з урахуванням уточнених позовних вимог, мотивуючи свої вимоги тим, що після смерті [INFO] матері [PERSON] відкрилася спадщина на домоволодіння по [ADDRESS] Оскільки на день смерті вона проживала разом з матір'ю, то відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України прийняла спадщину після її смерті. Однак коли вона в листопаді 2018 року звернулася до приватного нотаріуса Пікущої Г.Д. з заявою про відкриття спадкової справи після смерті матері, отримала відмову, мотивовану тим, що пропустила визначений законодавством шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Тому просила встановити, що вона прийняла спадщину після смерті [INFO] матері [PERSON]. В підготовче судове засідання позивачка [PERSON] та її представник [PERSON] не з'явились, відповідно до заяви просили слухати справу у їх відсутність, позов підтримали. Відповідач - Пилиповицька сільська рада Бородянського району Київської області в підготовче судове засідання представника не направила, просила розглянути справу без її участі. Відповідно до заяви позов визнав. Дослідивши письмові докази по справі суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON], що підтверджується копіями свідоцтв про смерть, про народження, про укладення шлюбу (а.с.5, 7). Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок з надвірними будівлями по [ADDRESS], що підтверджується копіями свідоцтва про право на спадщину за законом, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.8, 9). З копій довідок Пилиповицької сільської ради Бородянського району (а.с.10,11) вбачається, що позивачка з дня народження по теперішній час проживає без реєстрації по [ADDRESS]; по день смерті проживала разом з матір'ю [PERSON] та вела з нею спільне господарство. З інформаційного листа приватного нотаріуса Пікущої Г.Д. від 06 листопада 2018 року вбачається, що позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] матері [PERSON], у зв'язку з пропуском визначеного законодавством шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.31). Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Враховуючи викладене, оскільки позивачка з дня народження постійно проживала разом з матір'ю [PERSON] до дня її смерті - [INFO] в [ADDRESS] вела з нею спільне господарство, то суд задовольняючи позовні вимоги вважає за необхідне визнати, що [PERSON] прийняла після [PERSON] спадщину, оскільки постійно проживала разом з нею на час її смерті.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-11 00:00:00

У вересні 2018 року позивач - ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором посилаючись на те, що 14.08.2014 р. між ПАТ КБ «ПриватБанк» та відповідачем [PERSON] було укладено кредитний договір № б/н, відповідно до умов якого отримав кредит у розмірі 10000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач не виконує свої зобов'язання за кредитним договором, що призвело до утворення заборгованості, яка станом на 29.08.2018 р. становить 49606,51 грн. і складається з 27399,16 грн. - тіло кредиту, 4301,94 грн. - нарахованих відсотків за користування кредитом, 15067 грн. - нарахованої пені; 500,00 грн. - фіксована частина штрафу; 2338,41 грн. - процентна складова штрафу. Суд,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-11 00:00:00

У вересні 2018 року позивач - ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором посилаючись на те, що відповідач [PERSON] підписав заяву б/н від 12.10.2011 р. для отримання кредитної картки «Універсальна». 17.02.2014 р. відповідачу було переоформлено кредитну картку на картку «Голд» та відкрито картковий рахунок на суму 17500 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту зі сплатою відсотків за користування кредитними коштами у розмірі 27,6% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. 21.05.2018 р. ПАТ Комерційний банк «ПриватБанк» змінило назву на Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк». Як вказано у позові, відповідач [PERSON] не виконує свої зобов'язання за кредитним договором, що призвело до утворення заборгованості, яка станом на 10.05.2018 р. становить 57727,15 грн. і складається з 21190,83 грн. - тіло кредиту, 12496,93 грн. - нарахованих відсотків за користування кредитом, 20815,29 грн. - нарахованої пені; 500,00 грн. - фіксована частина штрафу; 2725,10 грн. - процентна складова штрафу. Суд,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-08 00:00:00

У вересні 2018 року позивач ТОВ «Черемшина 2012» звернувся із позовом до відповідача [PERSON], [PERSON] про стягнення заборгованості за орендну плату, посилаючись на те, що 18 липня 2017 року між ТОВ «Черемшина 2012» та [PERSON]був укладений договір № 416 про оренду трьох ліжко-місць в гуртожитку. Відповідно до умов п. 1 договору ТОВ «Черемшина 2012» передав [PERSON] у платне строкове користування 3 ліжко-місця. Згідно п. 3 договору передбачено, що ціна одного ліжко-місця становить 600,00 грн. загальна сума до оплати за три ліжко-місця становить 1800 грн. 29.11.2017 року [PERSON] уклала додаткову угоду до Договору № 416 , якою Договір № 416 від 18.07.2017 було розірвано. З 01 грудня 2017 року відповідачі звільнили спірне приміщення, однак борг не сплатили. Станом на 31 серпня 2018 року у [PERSON]\~утворилась заборгованість в сумі 31163,02 грн., яка складається з суми основного боргу 10625,00 грн., суми втрат від інфляції 3895,53 грн. та трьох відсотків річних 16615,48 грн.. При розрахунку розміру боргу враховано відсутність гарячого водопостачання за період з 01.01.2017 року та електропостачання з грудня 2017 року. Враховуючи викладене, та

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-17 00:00:00

У вересні 2018 року представник [PERSON] за довіреністю [PERSON] звернулася в суд із заявою про встановлення факту родинних відносин, вказавши, що 31.05.2004 року помер батько заявника [PERSON], після смерті якого залишилося спадкове майно. Заявник,\~як спадкоємець\~першої черги\~до майна\~померлого [PERSON] за\~законом, звернувся до нотаріуса із заявою про оформлення своїх спадкових прав, проте нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через недоведеність його родинних відносин із померлим, а тому представник заявника просила\~встановити такий юридичний факт в судовому порядку. В судовому засіданні заявник та його представник підтримали заявлені вимоги та просять заяву задовольнити із викладених в ній підстав. Представник заінтересованої\~особи Мазниківської\~сільської ради\~Деражнянського району\~Хмельницької області в судове засідання не зявився, подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, не заперечуючи щодо задоволення заявлених вимог. Заслухавши пояснення заяника, його представника,показання свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає заяву обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. Так, відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Судом встановлено, що 31.05.2004 року помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-БВ №162449, виданим повторно відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деражнянського районного управління юстиції у Хмельницькій області. Після його смерті залишилося спадкове майно, що підтверджується наявними у справі документами. Спадкоємцями до\~майна померлого\~[PERSON] є заявник [PERSON] Після смерті [PERSON] через недоведеність родинних відносин із ним, що підтверджується письмовим повідомленням приватного нотаріуса Деражнянського районного нотаріального округу Хмельницької області [PERSON] від 18.08.2018 року. Як вбачається із свідоцтва про народження заявника [PERSON], він народився 14.05.1969 року в с. Мазники Деражнянського району та його батьками записані [PERSON] та [PERSON]. Наведене свідчить про розбіжність написання прізвища померлого [PERSON] у різних правовстановлюючих документах та неможливість доведення заявником факту його родинних відносин з померлим [PERSON] в позасудовому порядку. Разом із тим, доказами, на підставі яких суд установлює той факт, що [PERSON], який помер 31.05.2004 року, доводився батьком [PERSON], є показання допитаного свідка [PERSON] Довідкою Мазниківської сільської ради Деражнянського району Хмельницької області №3310 від 30.08.2018 року підтверджується, що [PERSON] та [PERSON] є однією і тією ж особою. З огляду на викладене, суд вважає за можливе дану заяву задовольнити, оскільки метою встановлення факту родинних відносин є врегулювання заявником юридичних питань в сфері правовідносин спадкування. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-28 00:00:00

У вересні 2018 року представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором №б/н від 06.04.2010 року у розмірі 78 702,37 грн. та судових витрат у розмірі 1 762,00 грн. 27.11.2018 року Чугуївським міським судом Харківської області винесено заочне рішення, за яким позов задоволено частково, стягнуто з [PERSON], [INFO], ідентифікаційний номер [NUMBER], на користь Акціонерного товариства Комерційного Банку «ПРИВАТБАНК» (49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50, код ЄДРПОУ 14360570, р/р 29092829003111, МФО 305299) заборгованість за кредитним договором № б/н від 06.04.2010 року у розмірі 74 478,45 грн. Однак, питання про судові витрати у вказаному рішенні не вирішено. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Згідно з ч. 3 та ч. 4 ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-14 00:00:00

У вересні 2018 року представник АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н від 29.04.2016р. у розмірі 29 366,10 грн. В обгрунтування позовних вимог посилався на те, що відповідач звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв»язку з чим підписав заяву № б/н від 29.04.2016р., згідно якої отримав кредит у розмірі 15 000,00 грн. у вигляді встановленого ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладенні на банківському сайті, складає між ним та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керувався п.п. 2.1.1.2.3,2.1.1.2.4 договору, на підставі яких відповідач при укладенні договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. Власник картрахунку зобов»язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно п. 2.1.1.5.7 Договору. За вказаних обставин, а також у зв'язку з виникненням у відповідача значної заборгованості за договором, яку він у добровільному порядку не сплачує, позивач звернувся до суду з позовом, який просить задовольнити. Ухвалою суду від 24.09.2018 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи те, що відповідач у встановлений строк відзив на позовну заяву не надав, суд вирішує справу за наявними матеріалами у відповідності ч.8 ст. 178 ЦПК України. Представник ПАТ КБ «Приватбанк» в судове засідання не з»явився про місце, дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, просить розглядати справу без його участі, проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач у судове засідання не з'явився, повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Суд,

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-07 00:00:00

У вересні 2018 року представник ПАТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н від 09.04.2015р. у розмірі 110 767,16 грн. В обгрунтування позовних вимог посилався на те, що відповідач звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв»язку з чим підписав заяву № б/н від 09.04.2015р., згідно якої отримав кредит у розмірі 23 000,00 грн. у вигляді встановленого ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладенні на банківському сайті, складає між ним та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керувався п.п. 2.1.1.2.3,2.1.1.2.4 договору, на підставі яких відповідач при укладенні договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. Власник картрахунку зобов»язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно п. 2.1.1.5.7 Договору. За вказаних обставин, а також у зв'язку з виникненням у відповідача значної заборгованості за договором, яку він у добровільному порядку не сплачує, позивач звернувся до суду з позовом, який просить задовольнити. Ухвалою суду від 24.09.2018 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи те, що відповідач у встановлений строк відзив на позовну заяву не надав, суд вирішує справу за наявними матеріалами у відповідності ч.8 ст. 178 ЦПК України. Представник ПАТ КБ «Приватбанк» в судове засідання не з»явився про місце, дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, просить розглядати справу без його участі, проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач у судове засідання не з'явився, повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Суд,

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-04 00:00:00

У вересні 2018 року представник позивача [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди у сумі 37 926,51 грн. та судові витрати. В обгрунтування позовних вимог посилалася на те, що 16.05.2017р. в м. Києві на Кільцевій дорозі, водій [PERSON] керуючи автомобілем «ЗАЗ» н [NUMBER] , не врахувала дорожньої обставновки, не дотрималася дистанції та скоїла зіткнення з автомобілем «BMW» транзитний номер [NUMBER] ( [NUMBER] ) під керуванням [PERSON] , що зупинився попереду, чим порушила п.п. 12.1; 13.1 ПДР. При ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження. Відповідно до постанови Святошинського районного суду м. Києва від 08.06.2017р. дана ДТП сталася внаслідок вини відповідача. Автомобіль марки «BMW» транзитний номер 001155 ( [NUMBER] ) належить позивачу на праві власності відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія [NUMBER] . Відповідно до звіту про оцінку вартості матеріального збитку № 32/19.05.17_У від 31.05.2017р. вартість матеріального збитку автомобіля марки «BMW» складає 94 472, 47грн. та вартість відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу КТЗ складає 56 545,96 грн. Оскільки цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу «BMW» була застрахована за полісом обов`язкового страхування власників наземного транспортного засобу № АК [NUMBER] в ПрАТ «Київський страховий дім», то остання

Outcome: approved