Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-12 00:00:00

У вересні 2018 року [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в інтересах якого діє [PERSON] , [PERSON] , в інтересах якого діє [PERSON] , звернулось до суду з позовом, з урахуванням уточнень, до Товариства з обмеженою відповідальністю «Джоін Ап» (далі - ТОВ «Джоін Ап»), Товариства з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія «Скайап» (далі - ТОВ «Авіакомпанія «Скайап»), третя особа - Приватне підприємство «Ігл-Тревел» (далі - ПП «Ігл-Тревел»), про захист прав споживачів. Позовна заява мотивована тим, що 28 липня 2018 року між [PERSON] та турагентом ПП «Ігл-Тревел», яка діяла за дорученням туроператора -ТОВ«Джоін Ап», було укладено договір на туристичне обслуговування, за умовами якого відповідачі зобов`язалися надати йому та його сім`ї туристичні послуги з подорожі до Арабської Республіки Єгипет. Згідно з ваучерами та авіаквитками, наданих туроператором, вони мали вилетіти з аеропорту «Київ» до Арабської Республіки Єгипет 02 серпня 2018 року о 03. 05 год, рейсом KUP 7101 та прилетіти 09 серпня 2018 року, рейсом KUP 8304. Вказували, що вони вчасно приїхали до аеропорту «Київ`та подали документи для здійснення реєстрації, проте представник ТОВ «Авіакомпанія «Скайап» їх повідомив,що вони зняті з рейсу, а замість них реєструють інших пасажирів, про причини зняття з рейсу не повідомили. Вони вимушені були повернутись додому. Вказували про те, що неправомірними діями відповідачів їм заподіяно моральну шкоду, яка полягала у нервових переживаннях, стресі і фізичних навантаженнях. Зазначали, що їх позбавили повноцінного відпочинку та оздоровлення, оскільки в повному обсязі не надано туристичний продукт, який було замовлено та оплачено. Тому вважали, що оскільки їм було відмовлено у реєстрації на рейс, без законних підстав, що призвело до незручностей, хвилювання та додаткового морального навантаження, вони мають право на компенсацію. Ураховуючи викладене, позивачі просили суд стягнути з ТОВ «Авіакомпанія «Скайап» на їх користь грошову компенсацію по 400 Євро кожному у перерахунку на національну валюту України по курсу Національного банку України на час платежу; стягнути солідарно з ТОВ «Авіакомпанія «Скайап» та ТОВ «Джоін Ап» на їх користь моральну шкоду у розмірі по 10 тис. грн кожному. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 14 лютого 2019 року зазначену справу передано за підсудністю до Деснянського районного суду м. Києва. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. від 01 липня 2019 року прийнято позовну заяву [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в інтересах якого діє [PERSON] , [PERSON] , в інтересах якого діє [PERSON] до ТОВ «Джоін Ап», ТОВ «Авіакомпанія «Скайап», третя особа - «Ігл-Тревел», про захист прав споживачівта відкрито провадження у справі. Постановлено здійснювати розгляд справу в порядку загального позовного провадження. 03 жовтня 2019 року від ТОВ «Авіакомпанія «Скайап»до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки у авіакомпанії не виникало обов`язків перед позивачами, чинним законодавством не передбачено право у позивачів на відшкодування моральної шкоди. Крім того, зазначено, що позивачам було змінено дату туристичної подорожі, у зв`язку з цим вони були пересаджені на рейс 03 серпня 2018 року на 04.00 год. 03 жовтня 2019 року від ТОВ «Джоін Ап». до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки, туроператор не зміг забезпечити початок туристичної подорожі у дати, які зазначені у договорі. У подальшому позивачам запланована альтернатива на інші дати, які прийняли пропозицією та скористалися туристичним продуктом у повному обсязі. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. від 10 грудня 2019 року закрито підготовче провадження у зазначеній цивільній справі. Призначено справу до розгляду по суті. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав позовну заяву за викладеними в ній обставинами та просили її задовольнити. Представник відповідачів позов не визнавала та просила відмовити у задоволенні. Вислухавши пояснення позивача, відповідача судом встановлено наступне. 07 червня 2018 року між ПП «Ігл-Тревел», яка діє від імені і за дорученням туристичного оператора ТОВ «Джоін Ап» на підставі агентського договору, та [PERSON] укладено договір на туристичне обслуговування (а. с. 7-10). Відповідно до пункту 6.1 туристичного договору загальна вартість туристичних послуг складає 46 900 грн. Відповідно до заявки на бронювання туристичного обслуговування та ваучерів ПП «Ігл-Тевел» забронював авіаквитки класу « Економ » на переліт Україна (аеропорт Київ) - Арабська Республіка Єгипет (аеропорт у м. Шарм ель Шейх) з датою вильоту 02 серпня 2018 року і Арабська Республіка Єгипет (аеропорт у м. Шарм ель Шейх) - Україна (аеропорт Київ) з датою прильоту 09 серпня 2018 року (а. с. 11-17). Відповідно до акта від 02 серпня 2018 року, складеного ТОВ «Авіакомпанія «Скайап», позивачам відмовлено у перевезенні, у зв`язку з виробничою необхідністю (а. с 18). Згідно з абзацом другим пункту 9.10 договору на туристичне обслуговування турист має право на отримання відшкодування за заподіяння матеріальної або моральної шкоди у разі невиконання або неналежного виконання умов договору. Згідно із квитками «SkyUP Airlines» дату вильоту позивачів з аеропорту Київ «Жуляни» зазначено як 03 серпня 2018 року, час вильоту 04 год. 45 хв., час прильоту 07 год. 35 хв (а. с. 129-132). Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Статтею 1 Закону України «Про туризм» визначено, що туристичний продукт - це попередньо розроблений комплекс туристичних послуг, який поєднує не менше ніж дві такі послуги, що реалізується або пропонується для реалізації за визначеною ціною, до складу якого входять послуги перевезення, послуги розміщення та інші туристичні послуги, не пов`язані з перевезенням і розміщенням (послуги з організації відвідувань об`єктів культури, відпочинку та розваг, реалізації сувенірної продукції тощо). Згідно із статтею 5 Закону України «Про туризм» туристичні оператори - юридичні особи, створені згідно із законодавством України, для яких виключною діяльністю є організація та забезпечення створення туристичного продукту, реалізація та надання туристичних послуг, а також посередницька діяльність із надання характерних та супутніх послуг і які в установленому порядку отримали ліцензію на туроператорську діяльність. Відповідно до частини першої статті 20 Закону України «Про туризм» за договором на туристичне обслуговування одна сторона (туроператор, який укладає договір безпосередньо або через турагента) зобов`язується надати за замовленням іншої сторони (туриста) комплекс туристичних послуг (туристичний продукт), а турист зобов`язується оплатити його. Частиною першою статті 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з частиною першою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до пункту 4 частини першої статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: відшкодування збитків та моральної шкоди. Із матеріалів справи вбачається, що ПП «Ігл-Тревел» забронював авіаквитки класу «Економ» на переліт Україна (аеропорт Київ) - Арабська Республіка Єгипет (аеропорт у м. Шарм ель Шейх) з датою вильоту 02 серпня 2018 року і Арабська Республіка Єгипет (аеропорт у м. Шарм ель Шейх) - Україна (аеропорт Київ) з датою прильоту 09 серпня 2018 року. Із договору на туристичне обслуговування вбачається, що агентство, серед іншого, забезпечити бронювання туристичних послуг, організувати оформлення документів, забезпечити туриста необхідними документами: ваучерами, страховими полісами, авіаквитками на авіарейси. На виконання умов договору надано позивачам: пам`ятку туриста, ваучер, авіаквитки на ім`я позивачів. З наведеного вбачається, що до обов`язків туроператора за договором на туристичне обслуговування входить бронювання квитків, тобто забезпечення перевезення, а не здійснення самого перевезення. Відповідно, відповідальність тероператора настає у разі встановлення факту незабезпечення або несвоєчасного забезпечення туристів обумовленими договором послугами. У правовідносинах, пов`язаних з перевезенням, туроператор виступає посередником між туристом та перевізником. Правовідносини у галузі авіаперевезення регулюються Конвенцією про уніфікацію деяких правил міжнародних повітряних перевезень від 28 травня 1999 року, яка набрала чинності для України 06 травня 2009 року (далі - Монреальська конвенція), Повітряним кодексом України (далі - ПК України) та Правилами повітряних перевезень пасажирів і багажу, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України від 30 листопада 2012 року № 735 (далі - Правила). Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу IV Правил пасажирський квиток та багажна квитанція є підтвердженням укладення договору про перевезення та відображають його умови. Відповідно до пункту 2 глави 1 розділу IV Правил квиток надає право пасажиру на переліт відповідним рейсом (рейсами) і зобов`язує перевізника здійснити відповідне перевезення пасажира та його багажу, а також надати інші послуги, пов`язані з перевезенням, згідно з умовами договору перевезення. Згідно статті 908 ЦК України перевезення вантажу, пасажирів, багажу, пошти здійснюється за договором перевезення. Статтею 910 ЦК України передбачено, що за договором перевезення пасажира одна сторона (перевізник) зобов`язується перевезти другу сторону (пасажира) до пункту призначення, а у разі здавання багажу - також доставити багаж до пункту призначення та видати його особі, яка має право на одержання багажу, а пасажир зобов`язується сплатити встановлену плату за проїзд, а у разі здавання багажу - також за його перевезення. Укладення договору перевезення пасажира та багажу підтверджується видачею відповідного квитка та багажної квитанції, форми яких встановлюються відповідно до транспортних кодексів (статутів). Отже, ТОВ «Авіакомпанія Скайап» надаючи туроператору авіаквитки, які в подальшому на виконання останнім договору на туристичне обслуговування були передані позивачам, вступило ними у договірні правовідносини. За таких обставин, договір перевезення між позивачами та ТОВ «Авіакомпанія Скайап» укладався. Відповідно до частин першої, другої статті 100 ПК України правила авіаперевізника - правила, інструкції і технології, встановлені авіаперевізником, які використовуються при повітряних перевезеннях пасажирів та/або багажу, вантажу, пошти, а також правила застосування тарифів, стандарти та настанови з обслуговування пасажирів і багажу, порядок розгляду претензій та позовів. Правила повітряних перевезень та обслуговування пасажирів, багажу, вантажу і пошти авіаперевізником, суб`єктами з наземного обслуговування, а також галузеві стандарти та нормативи якості такого обслуговування встановлюються авіаційними правилами України та мають бути однаковими для внутрішніх і для міжнародних рейсів. Згідно з частиною четвертою зазначеної статті авіаперевізник на підставі зазначених у частині другій цієї статті правил повітряних перевезень повинен встановити свої правила, спрямовані на підвищення ефективності та якості перевезень, які не можуть містити стандартів чи нормативів якості, відповідальності за обслуговування пасажирів, нижчих за рівень установлених вимог, попередньо погодивши їх з уповноваженим органом з питань цивільної авіації. Авіаперевізник у своїх правилах повинен встановити та довести до відома пасажирів порядок виплати компенсації і надання допомоги пасажирам у разі відмови від прийняття на борт або скасування польоту чи затримки вильоту, зниження класу обслуговування пасажира, повернення плати за ненадану послугу з повітряного перевезення, розмір та спосіб виплати компенсації і обслуговування пасажирів, яким відмовлено у прийнятті на борт. Зазначені правила повинні відповідати вимогам та правилам, установленим міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, законодавству України, в тому числі авіаційним правилам України. При цьому розмір виплати компенсації та надання допомоги пасажирам мають бути однаковими для внутрішніх і для міжнародних рейсів (частина шоста статті 100 ПК України ). У судовому засіданні встановлено, що позивачі не здійснили виліт з Україна (аеропорт Київ) - Арабська Республіка Єгипет (аеропорт у м. Шарм ель Шейх) з датою вильоту 02 серпня 2018 року о 03 год. 05 хв. відповідно до квитків «SkyUP Airlines», оскільки їм було відмовлено у реєстрації на рейс KU7101, причини відмови зазначено у акті у зв`язку з виробничою необхідністю. Частиною шістнадцятою статті 100 ПК України передбачено, що пасажир має право на компенсацію від авіаперевізника і надання допомоги у разі відмови у перевезенні, скасування чи тривалої затримки рейсу, зниження класу обслуговування пасажиру в порядку, встановленому цим Кодексом, авіаційними правилами України та міжнародними договорами України. Розділом XIII ПК України передбачено права пасажира на компенсацію у разі відмови у перевезенні, скасування чи тривалої затримки авіарейсів. Частиною першою статті 103 ПК України встановлено, що положення цього розділу застосовуються до пасажирів, які вирушають з/до аеропорту, розташованого на території України, а також до пасажирів, які вирушають з/до аеропорту, розташованого в іншій країні, до/з аеропорту, розташованого на території України. Положення цього розділу застосовуються до пасажирів (регулярних та чартерних рейсів), яким відмовлено у перевезенні проти їхньої волі або рейс яких скасовано чи затримано, за умови, що пасажир має підтверджене бронювання на відповідний рейс та присутній для проходження реєстрації у час, що передбачений правилами авіаперевізника та письмово зазначений (включаючи електронні засоби), або, якщо час реєстрації не зазначено, не пізніше ніж за 45 хвилин до зазначеного часу відправлення, чи забронював рейс, який затримано/перенесено авіаперевізником або фрахтувальником повітряного судна (туроператором) на інший рейс незалежно від причин затримки/перенесення (частина друга статті 103 ПК України). Згідно частиною першою статті 105 ПК України у разі скасування рейсу пасажирам має бути запропоновано обслуговування відповідно до частини другої статті 104 цього Кодексу та компенсацію відповідно до частин п`ятої і шостої статті 104 цього Кодексу. Пасажир має право на компенсацію, якщо його не поінформовано про скасування рейсу: щонайменше за два тижні до запланованого часу відправлення; у період не більше ніж за два тижні і не менше ніж за сім днів до запланованого часу відправлення та запропоновано зміну маршруту, що дасть змогу вирушити з пункту відправлення не пізніше ніж за дві години до запланованого часу відправлення та прибути у кінцевий пункт призначення не пізніше ніж через чотири години після запланованого часу прибуття; менше ніж за сім днів до запланованого часу відправлення та запропоновано зміну маршруту, що дасть змогу вирушити з пункту відправлення не пізніше ніж за годину до запланованого часу відправлення та прибути у кінцевий пункт призначення не пізніше ніж через дві години після запланованого часу прибуття. Відповідно до частини п`ятої статті 104 ПК України, якщо пасажирам відмовлено у перевезенні проти їхньої волі, перевізник має виплатити їм компенсацію у таких розмірах: 250 євро - для рейсів дальністю до 1 500 кілометрів; 400 євро - для рейсів дальністю від 1 500 до 3 500 кілометрів; 600 євро - для рейсів дальністю понад 3 500 кілометрів. Також право пасажирів у разі відмови в перевезенні, скасуванні або затримки рейсів на компенсацію передбачено розділом XVI Правил, які містять аналогічні норми. Про скасування рейсу KUP 7101 позивачам стало відомо 02 серпня 2018 року під час реєстрації документів. Відповідно до частини третьої статті 105 ПК України перевізник не зобов`язаний виплачувати компенсацію, передбачену частинами п`ятою і шостою статті 104 цього Кодексу, якщо він може надати підтвердження того, що причиною скасування рейсу була дія непереборної сили або надзвичайна ситуація, якій не можна було запобігти, навіть якби було вжито усіх заходів. Наведена норма містить вичерпний перелік підстав для звільнення перевізника від обов`язку виплачувати компенсацію, до яких не відносяться обставини, на які посилалось ТОВ «Авіакомпанія Скайап». За таких обставин, враховуючи вищевикладене, аналізуючи надані докази та даючи їм правову оцінку, враховуючи встановлені судом та наведені вище обставини, підтверджені доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволенні позову у частині позовних вимог про стягнення компенсації на користь позивачів з ТОВ «Авіакомпанія Скайап» у розмірі по 400 Євро кожному. Спори про відшкодування фізичній особі моральної шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної шкоди. Згідно з частиною третьою статті 101 ПК України дія Закону України «Про захист прав споживачів» поширюється на повітряні перевезення, крім питань, які врегульовані цим Кодексом, правилами повітряних перевезень пасажирів та вантажів, міжнародними договорами України. Відносини щодо відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), регулюються Законом України «Про захист прав споживачів». Захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди (частини перша, друга статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів»). Таким чином, споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. Аналогічний висновок виклав у своїй постанові від 10 квітня 2019 року Верховний Суд у складі колегії Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у справі № 360/723/16-ц (провадження № 61-22702сво18). Отже, відповідно до статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної шкоди. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Разом з тим, позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд вважає необґрунтованими, так як позивачами не надано відповідних доказів щодо наявності такої шкоди, протиправності діяння, наявності причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням відповідачів та підтвердження факту заподіяння позивачам моральних страждань відповідачами саме на 10000,00 грн. кожному, та враховуючи, що позивачі скористались послугами відповідачів 03.08.2018р.

Outcome: partial