Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-10 00:00:00

У березні 2018 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, згідно з яким просила суд визначити їй додатковий строк у два місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері - [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 0,126 га, яка розташована по [ADDRESS] . При цьому, позивач вказує, вона є єдиним спадкоємцем першої черги за законом на спадкове майно після смерті [PERSON] . Разом з тим, через пропуск шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини, нотаріус Першої Київської державної нотаріальної контори Дубенко А.О. своєю постановою від 27.02.2018 року відмовив їй у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [PERSON] . В свою чергу, позивач зазначає, що встановлений законом строк для прийняття спадщини було пропущено нею з поважних причин, а саме через тривалі хвороби у період з часу відкриття спадщини до фактичного звернення до нотаріуса. Крім того, оскільки державний акт на вищенаведену земельну ділянку, який було видано на ім`я її померлого батька [PERSON] , містив помилку у прізвищі останнього, позивач була змушена звернутися з відповідною заявою до суду щодо встановлення факту належності Державного акту на право власності на земельну ділянку [PERSON] . Ухвалою судді Обухівського районного суду Київської області від 19.03.2018 року справу передано за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва. Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва від 12.04.2018 року відкрито провадження у справі за вказаних позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.05.2018 року справу передано за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25.04.2019 року справу прийнято до свого провадження та вирішено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. 18.10.2019 року до суду надійшло клопотання представника позивача про приєднання до матеріалів справи додаткових доказів. У судовому засіданні, яке відбулося 23.10.2019 року, судом задоволення клопотання представника позивача про витребування від Першої Київської державної нотаріальної контори належним чином завіреної копії спадкової справи № 129/2018, відкритої після смерті [PERSON] 27.12.2019 року на адресу суду надійшли копії матеріалів спадкової справи № 129/2018 щодо майна [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою від 05.02.2020 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи розгляду повідомлений належним чином, про причини неявки у судове засідання суд не сповістив. Разом з тим, відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Вислухавши пояснення позивачки, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що мати [PERSON] - [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . У зв`язку з цим, 01.02.2018 року позивачем було подано до Першої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Разом з тим, через пропуск шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини, нотаріус Першої Київської державної нотаріальної контори Дубенко А.О. своєю постановою від 27.02.2018 року відмовив їй у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 0,126 га, розташовану за адресою: [ADDRESS] , цільове призначення земельної ділянки: для будівництва та обслуговування жилого будинку і господарських будівель, після померлої [INFO] . Крім того, як вбачається з матеріалів справи, вказана земельна ділянка належала [PERSON] - чоловіку спадкодавця, який помер [INFO] , спадкоємцем якого була [PERSON] , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових справ. Звертаючись до суду з позовом, позивач, як на підставу для задоволення своїх позовних вимог, посилався на те, що встановлений законом строк для прийняття спадщини було пропущено ним з поважних причин, а саме через тривалі хвороби, а також необхідність звернення до суду з заявою про встановлення факту належності Державного акту на право власності на земельну ділянку [PERSON] . Так, відповідно до положень ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. У відповідності до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як встановлено ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Водночас, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Зокрема, поважними причинами пропуску строку визнаються: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17. Так, наявні в матеріалах справи копії медичної документації про хворобу позивача у спірний період підтверджують поважність причин пропуску останнім шестимісячного строку для прийняття спадщини. Крім того, як встановлено у судовому засіданні, рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 10.02.2017 року у справі № 761/26419/16-ц, ухваленим за заявою [PERSON] від 22.07.2016 року, встановлено факт належності [PERSON] , який помер в м. Києві [INFO] , правовстановлюючого документа, а саме: державного акту на право власності на земельну ділянку площею 0,126 га, серії ІV KВ , номер № 039177 , який був виданий Григорівською сільською радою народних депутатів Обухівського району Київської області 24.04.2000 року на ім`я [PERSON] . Отже, матеріалами справи в їх сукупності підтверджується факт того, що позивач пропустив строк прийняття спадщини з причин, які є об`єктивними та істотними. Будь-яких доказів зворотного матеріали справи не містять. Таким чином, враховуючи вищенаведені положення законодавства та встановлені обставини справи, суд приходить до висновку, про можливість захисту прав позивача шляхом визначення йому додаткового строку у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої матері - [PERSON] . На підставі викладеного,

Outcome: approved