Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-31 00:00:00

Стислий виклад позицій сторін. Позивач ПАТ «Львівобленерго» в особі Південного району електричних мереж просить стягнути солідарно з відповідачів [PERSON] , [PERSON] збитки, заподіяні внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, в розмірі 83016,23 грн та судові витрати по справі. В обґрунтування позовних вимог позивач покликався на те, що у Південному районі електричних мереж ПрАТ «Львівобленерго», за адресою: Львівська область, Стрийськи район, с. Миртюки, зареєстрований побутовий абонент [PERSON] , о/р [NUMBER] ( [NUMBER] ). 03.10.2017 за вказаною адресою зафіксовано порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357, а саме: споживання електричної енергії безобліково шляхом самовільного підключення фазного проводу потайною електропроводкою поза приладом обліку, встановлено перемикач, який відключає прилад обліку від навантаження. Наведене порушення за адресою відповідачів підтверджується актом № 08406 від 03.10.2017. Відповідно до рішення комісії Стрийського РЕМ ПрАТ «Львівобленерго» (протокол № 08406 від 11.10.2017) своїми протиправними діями відповідачі завдали ПрАТ «Львівобленерго» збитки в розмірі 83016,23 грн, який визначався за Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією для населення, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562. Відповідачі добровільно не відшкодували завдані збитки, що й стало підставою для звернення до суду з даним позовом. 04.11.2020 відповідачами [PERSON] , [PERSON] подано відзив на позовну заяву, який останні обґрунтовують тим, що на день складання акту від 03.10.2017 власником житлового будинку, що за адресою: Львівська область, Стрийський район, с. Миртюки, був [PERSON] , який помер у 2018 році. Акт про порушення № 08406 від 03.10.2017 складався у присутності [PERSON] , яка не є уповноваженою особою та не має жодного відношення до будинку в с. Миртюки Стрийського району Львівської області. Окрім цього, свідком зазначений [PERSON] , який є сином відповідачки [PERSON] і ніякого відношення до будинку немає, оскільки проживає зі своєю сім`єю в с. Довге Стрийського району Львівської області. Крім цього, в протоколі комісії № 08406 від 11.10.2017 з розгляду актів про порушення вказано, що даний акт розглядався без присутності споживача [PERSON] , відповідно відсутній його підпис і про ознайомлення з рішенням комісії, подальшою процедурою, правами та обов`язками споживача, обсягом та вартістю необлікованої електроенергії, отримання копії протоколу. Відсутня також відмітка про направлення та отримання листа-повідомлення та всіх необхідних документів поштою, як того вимагає Інструкція про порядок обліку, складання, розгляду та розрахунків актів ПРРЕЕ. Окрім того, договір про користування електричною енергією між позивачем та відповідачами не укладався. Наведене свідчить, що відповідачі не є особами, які заподіяли шкоду, а відтак і не можуть нести відповідальність за неї /а.с. 28-31/. 10.11.2020 представником позивача [PERSON] суду подано відповідь на відзив, в обґрунтування якого останній покликається на те, що при складанні акту про порушення була присутня [PERSON] , що підтверджується її підписом. Зауваження до складання акту про порушення відсутні, а особи, присутні при складанні акту, підтверджують наявність порушення, а саме: «якийсь електрик підключив провід». В акті про порушення відповідачка [PERSON] не заперечувала факт наявності скритої електропроводки, зауважень щодо складання акту від останньої не надходило. Крім того, твердження відповідачів про те, що [PERSON] не є уповноваженою особою, не відповідає фактичним обставинам справи,оскільки відповідачі зареєстровані, проживали і на даний час проживають у вказаному будинку і користуються електричної енергією, в тому числі й безобліковою електроенергією до моменту складання акту про порушення та усунення такого. Факт проживання та реєстрації відповідачів за вищевказаною адресою підтверджуються довідкою № 308 від 05.06.2020, виданою Миртюківською сільською радою. Копію протоколу про нарахування відправлено рекомендованим листом на адресу відповідачів, про що зазначено в протоколі. Що стосується договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, то такий є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 ЦК України. Відтак, оскільки відповідачі споживають електричну енергію, сплачують за неї, а тому договір вважається укладеним. Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 03 липня 2020 року матеріали справи передано судді Гулі Л.В. /а.с. 10/ Ухвалою судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 17.09.2020 позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» в особі Стрийського району електричних мереж до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до підготовчого судового засідання. Розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 05.10.2020. Роз`яснено сторонам їх процесуальні права щодо подачі відзиву та доказів у справі /а.с. 15/. Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 17.12.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду /а.с. 43/. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, просить позов задовольнити у повному обсязі. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явились, будучи завчасно належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи. Представник відповідачів адвокат Іванус М.І. в судовому засіданні заперечив щодо задоволення позовних вимог, просить суд відмовити в задоволенні позову у зв`язку з безпідставністю. Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та відповідні їм правовідносини. В судовому засіданні встановлено, що 03.10.2017 інженером ТА Стрийського РЕМ [PERSON], контролерами Стрийськог РЕМ [PERSON] , [PERSON] проведено перевірку об`єкта - житлового будинку, що в [ADDRESS] , та встановлено порушення шляхом самовільного підключення електроустановки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, поза засобами обліку електричної енергії, а саме: підключено фазний провід потайною електропроводкою поза приладом обліку, встановлено перемикач, який відключає прилад обліку від навантаження,при включеному перемикачі прилад обліку не обліковує. Вказаний акт підписаний представниками постачальника електричної енергії [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також із змістом акту ознайомлені [PERSON] , [PERSON] /а.с. 4/. 11.10.2017 комісією Стрийського РЕМ у складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] складено протокол, яким встановлено, що споживачем за адресою: [ADDRESS] , допущено порушення п. 42, 48 ПКЕЕН та нараховано заподіяні збитки відповідно до п. 3.3 Методики за період з 16.11.2015 по 03.10.2017за 687 днів у розмірі 83016,23 грн, які необхідно сплатити до 11.11.2017/а.с. 5-7/. Відповідно до довідки № 308 від 05.06.2020, виданої виконавчим комітетом Миртюківської сільської ради Стрийського району Львівської області, в с. Миртюки Стрийського району Львівської області зареєстровані та проживають: [PERSON] , [INFO] , та син [PERSON] , [INFO] /а.с. 8/. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , актовий запис № 8, виданого Миртюківською сільською радою Стрийського району Львівської області, [PERSON] помер [INFO] /а.с. 20/. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права. Предметом даного позову є відшкодування шкоди позивачу, завданої відповідачами внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, що регулюється положеннями Цивільного кодексу України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Постановою «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії», Постановою «Про затвердження Кодексу систем розподілу». За змістом частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Так, відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму їх використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН) розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показів засобів обліку. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Відповідно до п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Згідно з п. 53 ПКЕЕН та п. 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006 (надалі - Методика), чинних на час укладення, дії та виникнення зобов`язань за договором, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Згідно з п. 53 ПКЕЕН у разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Пунктами 8.2.5, 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. За приписами ч. 1, 3 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, є, зокрема: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку. Частиною 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Відповідно до п. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. В свою чергу, порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, встановлено Методикою розрахунку обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією для населення, затвердженою постановою № 562 Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року (далі Методика), яка втратила чинність на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 18.07.2019 № 1525 «Про затвердження Змін до постанови НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії». Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з п. 3.3 Методики здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період). За підпунктом «а» пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), проводиться з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Під час проведення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії не враховується наявність у споживача пільг з оплати спожитої електроенергії. Висновки суду за результатами розгляду позовної заяви. Відповідно до ст. 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Реалізація принципу змагальності в цивільному процесі та доведення перед судом переконливості своїх вимог шляхом надання доказів є однією з основних засад судочинства (стаття 129 Конституції України). Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Надані позивачем докази суд визнає належними та допустимими, достовірними і достатніми, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для відшкодування збитків,заподіяних внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії. Так, судом беззаперечно встановлено, що 03.10.2017 за адресою: [ADDRESS] , зафіксовано порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, а саме: споживання електричної енергії безобліково шляхом самовільного підключення фазного проводу потайною електропроводкою поза приладом обліку, встановлено перемикач, який відключає прилад обліку від навантаження. Наведене порушення за адресою реєстрації та проживання відповідачів підтверджується актом № 08406 від 03.10.2017. Відповідачі завдані збитки добровільно не відшкодували. Натомість, суд критично оцінює твердження відповідачки [PERSON] про те, що матеріали справи не містять жодних доказів про те, що вона є представником споживача та має відношення до вказаного будинку, оскільки факт проживання та реєстрації відповідачів за адресою: с. Миртюки Стрийського району Львівської області, підтверджується довідкою № 308 від 05.06.2020, виданою Миртюківською сільською радою Стрийського району Львівської області, інформацією відділу АДР Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області, одержаною на запит щодо доступу до персональних даних, відповідно до якої [PERSON] , [INFO] ,зареєстрований у с. Миртюки Стрийського району Львівської області з 01.06.1982, а [PERSON] , [INFO] , - з 11.04.1984 /а.с. 13-14/. Копію протоколу №08406 від 11.10.2017 відповідачам було направлено рекомендованим листом з повідомленням 11.10.2017. Повторно такий надіслано відповідачам 23.04.2020. Факт його отримання відповідачка [PERSON] в судовому засіданні не заперечила. Щодо твердження відповідачів про відсутність Договору про користування електричною енергією, суд звертає увагу, що договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 ЦК України, а тому з урахуванням того, що відповідачі споживають електричну енергію, сплачують за неї, договір вважається укладеним. Суд не бере до уваги заперечення відповідачів щодо розміру нарахованих збитків, оскільки такий визначався за Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією для населення, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562. Натомість відповідачі рішення комісії Стрийського РЕМ ПрАТ «Львівобленерго» щодо обсягу необлікованої електричної енергії та суми завданих споживачем збитків не оскаржували, тим самим визнавши проведений позивачем розрахунок. Разом з тим, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Інші доводи відповідачів та їх представника щодо безпідставності позовних вимог суд вважає необґрунтованими і такими, що не впливають на висновки суду про задоволення позовних вимог. Відповідачами розмір завданих матеріальних збитків не спростовано та доказів на підтвердження своєї невинуватості в їх заподіянні в ході розгляду справи суду не надано. Суд вважає, що позивачем доведено причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою відповідачів та завданими збитками, а також підтверджено допустимими доказами розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії. Враховуючи викладене, суд дійшов переконання, що права позивача, за захистом яких він звернувся до суду, порушені, позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди з відповідачів є обґрунтованими, доведеними належними доказами, та відповідачами, в свою чергу, не спростовані, а тому позов підлягає задоволенню. Щодо судових витрат. Крім того, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати. Так, згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. А тому, враховуючи, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, з відповідачів на користь позивача слід стягнути по 1051,00 грн судового збору, сплаченого позивачем при зверненні з позовом до суду, з кожного.

Outcome: approved