overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-22 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, починаючи з 12.10.2010 року. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину: сина- [PERSON] , [INFO] . 05.08.2020 року позивачка звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу вказуючи на те, що через постійні непорозуміння в сім`ї, вони припинили подружні відносини, не підтрмують їх протягом останні півтора року, та не мають наміру відновлювати. Вважає, що подальше збереження сім`ї неможливе, тому просить розірвати шлюб, залишивши їй прізвище « [PERSON] ». В судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилась, але у своїй заяві просить розглядати справу за її відсутності та задовольнити позовні вимоги. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином відповідно до положень п.2 ч.7 та ч.11 ст. 128 ЦПК України, що не перешкоджає розгляду справи відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України. У визначений судом строк відзиву на позов не подав. В зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами необхідно розірвати, оскільки їх сім`я розпалася, зберегти її неможливо, збереження сім`ї і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. Враховуючи положення статті 113 СК України, відповідно до якої особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після його розірвання надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а також прохання позивачки, останній слід залишити прізвище « [PERSON] ». На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-06 00:00:00

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, починаючи з 14.03.2002 року. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину - сина [PERSON], [INFO]. 04.12.2018 року позивач звернувся до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу вказуючи на те, що стосунки у подружжя розладились, зникло порозуміння і повага один до одного, виникали постійні сварки. Вони на даний час проживають окремо, припинили сімейні стосунки та не мають наміру їх відновлювати. Вважає, що шлюб носить формальний характер і подальше збереження сім»ї неможливе, тому просить розірвати шлюб. В підготовче судове засідання позивач [PERSON] не з'явився, але надав заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутності та задовольнити позовні вимоги. На примирення не згоден. Відповідачка [PERSON] в підготовче судове засідання не з«явилася, але у своїй заяві просить суд розглядати справу без її участі. Позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. На примирення не згодна. Після розірвання шлюбу просить відновити їй дошлюбне прізвище « Граб». В зв»язку з неявкою в підготовче судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Враховуючи, що відповідачка визнала позовні вимоги в повному обсязі, суд вважає за необхідне ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні відповідно до положень ч. 3 ст. 200 ЦПК України. Згідно п. 24 ППВСУ від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» «У разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з»ясування досліджених інших обставин справи». Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК у разі визнання відповідачем позову суд за наявності до того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами необхідно розірвати, оскільки їх сім'я розпалася, зберегти її неможливо, збереження сім'ї і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. Враховуючи положення статті 113 СК України, відповідно до якої особа, яка змінила прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після його розірвання надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а також прохання відповідачки, останній слід відновити її дошлюбне прізвище « Граб». На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-08 00:00:00

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, починаючи з 14.07.2007 року. Від шлюбу мають неповнолітню дитину-сина [PERSON], [INFO]. У лютому 2019 року позивачка звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу вказуючи на те, що через постійні непорозуміння та сварки, які виникали в сім»ї, вони припинили подружні стосунки, не підтримують їх з грудня 2018 року та не мають наміру відновлювати. Вважає, що подальше збереження сім»ї неможливе, тому просить розірвати шлюб, відновивши їй дошлюбне прізвище «[PERSON]». В підготовче судове засідання позивачка [PERSON] не з'явилась, але надала заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутності та задовольнити позовні вимоги. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з«явився, але у своїй заяві просить суд розглядати справу без його участі. Позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. У зв»язку з неявкою в підготовче судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Враховуючи, що відповідач визнав позовні вимоги в повному обсязі, суд вважає за необхідне ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні відповідно до положень ч. 3 ст. 200 ЦПК України. Згідно п. 24 ППВСУ від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» «У разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з»ясування досліджених інших обставин справи». Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК у разі визнання відповідачем позову суд за наявності до того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами необхідно розірвати, оскільки їх сім'я розпалася, зберегти її неможливо, збереження сім'ї і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. Враховуючи положення статті 113 СК України, відповідно до якої особа, яка змінила прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після його розірвання надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а також прохання позивачки, останній слід відновити дошлюбне прізвище «[PERSON]» . На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-23 00:00:00

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, починаючи з 15.08.2017 року. Від шлюбу мають двох неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . 27.07.2020 року позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу вказуючи на те, що через постійні непорозуміння в сім`ї, вони припинили шлюбні відносини, не підтримують їх та не мають нміру відновлювати. Крім того, відповідачка на даний час створила іншу сім`ю та проживає з іншим чоловіком. Вважає, що подальше збереження сім`ї неможливе, тому просить розірвати шлюб. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, але надав заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності та задовольнити позовні вимоги. На примирення не згоден. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з«явилася з невідомих причин, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, відповідно до положень п.2 ч.7 та ч.11 ст. 128 ЦПК України. В зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами необхідно розірвати, оскільки їх сім`я розпалася, зберегти її неможливо, збереження сім`ї і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-06 00:00:00

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, починаючи з 15.11.2017 року. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину: сина - [PERSON] , [INFO] . 03.03.2020 року позивачка звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу вказуючи на те, що через постійні непорозуміння в сім`ї вони припинили подружні стосунки, не підтримують їх та не мають наміру відновлювати. Вважає, що подальше збереження сім`ї неможливе, тому просить розірвати шлюб, залишивши їй прізвище « [PERSON] » та вирішити питання щодо судових витрат. В судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилась, але у своїй заяві просить розглядати справу за її відсутності та задовольнити позовні вимоги. Крім того зазначила, що шлюбні відносини між ними припинені з лютого 2020 року. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, але надав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнає та не заперечує проти розірвання шлюбу. На примирення не згоден. В зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами необхідно розірвати, оскільки їх сім`я розпалася, зберегти її неможливо, збереження сім`ї і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. Враховуючи положення статті 113 СК України, відповідно до якої особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після його розірвання надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а також прохання позивачки, останній слід залишити прізвище « [PERSON] ». Одночасно з відповідача на користь позивачки слід стягнути 840 гривень 80 копійок в рахунок повернення коштів по сплаті судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-04 00:00:00

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, починаючи з 16.11.1991 року. Від шлюбу мають двох доньок, які досягли повноліття. 03.09.2020 року позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу вказуючи на те, що через постійні непорозуміння, вони припинили подружні відносини, не підтримують їх та не мають наміру відновлювати. Вважає, що подальше збереження сім`ї неможливе, тому просить розірвати шлюб. Ухвалою суду від 16.12.2020 року сторонам надано строк на примирення в два місяці та зупинено провадження по справ \~ \~ \~ \~і. Ухвалою суду від 16.02.2021 року провадження по справі поновлено. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, але надав заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності та задовольнити позовні вимоги. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з«явилася з невідомих причин, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, що не перешкоджає розгляду справи відповідно до положень ч.1 ст. 223 ЦПК України. У визначений судом строк відзиву на позов не подала. В зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами необхідно розірвати, оскільки їх сім`я розпалася, зберегти її неможливо, збереження сім`ї і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. За час, наданий судом для примирення, сторони не примирилися і позивачка наполягала на розірванні шлюбу. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-20 00:00:00

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, починаючи з 16 грудня 2000 року. Мають спільну неповнолітню дитину доньку [PERSON], [INFO]. У січні 2018 року позивачка звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу вказуючи на те, що відповідач зловживає алкогольними напоями, застосовує фізичне насильство, між ними виникають постійні сварки та непорозуміння в сім»ї, внаслідок чого вони припинили подружні стосунки, не підтримують їх з 12 січня 2018 року та не мають наміру відновлювати. Вважає, що подальше збереження сім»ї неможливе, тому просить розірвати шлюб. В підготовче судове засідання позивачка [PERSON] не зявилася, але надала заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутності та задовольнити позовні вимоги. На примирення не згодна. Після розірвання шлюбу залишити їй прізвище «Халимон» . Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з«явився, але у своїй заяві просить суд розглядати справу без його участі. Позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. На примирення не згоден. В зв»язку з неявкою в підготовче судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України. Враховуючи, що відповідач визнав позовні вимоги в повному обсязі, суд вважає за необхідне ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні відповідно до положень ч. 3 ст. 200 ЦПК України. Згідно п. 24 ППВСУ від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» «У разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з»ясування досліджених інших обставин справи». Відповідно до ч.4 ст 206 ЦПК у разі визнання відповідачем позову суд за наявності до того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами необхідно розірвати, оскільки їх сімя розпалася, зберегти її неможливо, збереження сімї і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. Враховуючи положення статті 113 СК України, відповідно до якої особа, яка змінила прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після його розірвання надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а також прохання позивачки, останній слід залишити прізвище «Халимон». На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-14 00:00:00

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, починаючи з 17.02.2017 року. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . 05.01.2021 року позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу вказуючи на те, що через несумісність характерів вони припинили подружні стосунки, не підтримують їх та не мають наміру відновлювати. Вважає, що подальше збереження сім`ї неможливе, тому просить розірвати шлюб. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, але надав заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності та задовольнити позовні вимоги. Також зазначив, що шлюбні відносини іж ними припинені з червня 2020 року. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилась, але надала заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутності та задовольнити позовні вимоги. У визначений судом строк відзиву на позов не подала. Після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище « [PERSON] ». В зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами необхідно розірвати, оскільки їх сім`я розпалася, зберегти її неможливо, збереження сім`ї і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. Враховуючи положення статті 113 СК України, відповідно до якої особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після його розірвання надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а також прохання відповідачки, останній слід залишити дошлюбне прізвище « [PERSON] ». На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-22 00:00:00

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, починаючи з 17.12.2012 року. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину: сина- [PERSON] , [INFO] . 07.02.2020 року позивачка звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу вказуючи на те, що через постійні непорозуміння в сім`ї, які виникали внаслідок зловживання спиртним відповідачем, вони припинили подружні стосунки, не підтримують їх та не мають наміру відновлювати. Вважає, що подальше збереження сім`ї неможливе, тому просить розірвати шлюб, залишивши їй прізвище « [PERSON] ». В судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилась, але у своїй заяві просить розглядати справу за її відсутності та задовольнити позовні вимоги. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився з невідомих причин, хоча про час та місце судового розгляду був повідомлений своєчасно та належим чином, про причини неявки не повідомив, що не перешкоджає розгляду справи відповідно до положень ч.1 ст. 223 ЦПК України. У визначений судом строк відзиву на позов не подав. В зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами необхідно розірвати, оскільки їх сім`я розпалася, зберегти її неможливо, збереження сім`ї і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. Враховуючи положення статті 113 СК України, відповідно до якої особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після його розірвання надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а також прохання позивачки, останній слід залишити прізвище « [PERSON] ». На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-20 00:00:00

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, починаючи з 17 жовтня 2015 року. Мають спільну неповнолітню дитину доньку [PERSON] [INFO]. У листопаді 2017 року позивачка звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу вказуючи на те, внаслідок різних поглядів на життя, неможливості знайти спільних рішень сімейних проблем, сварок та взаємних образ, вони припинили сімейні стосунки, не підтримують їх з серпня 2017 року та не мають наміру відновлювати. Вважає, що подальше збереження сім»ї неможливе, тому просить розірвати шлюб. Ухвалою Бахмацького районного суду від 21 грудня 2017 року сторонам надано строк на примирення. В судове засідання позивачка [PERSON] не зявилася, але надала заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутності та задовольнити позовні вимоги. На примирення не згодна. Після розірвання шлюбу залишити їй прізвище «[PERSON]В.» . Відповідач [PERSON] в судове засідання не з«явився, але у своїй заяві просить суд розглядати справу без його участі. Позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. На примирення не згоден. В зв»язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами необхідно розірвати, оскільки їх сімя розпалася, зберегти її неможливо, збереження сімї і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. За час, наданий сторонам для примирення, вони не примирилися. Враховуючи положення статті 113 СК України, відповідно до якої особа, яка змінила прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після його розірвання надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а також прохання позивачки, останній слід залишити прізвище «Соколовська». На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-02 00:00:00

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, починаючи з 17 червня 2014 року. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину, сина [PERSON], [INFO]. У серпні 2018 року позивачка звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, вказуючи на те, що спільне життя не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов»язки. З вересня 2015 року сторони сумісно не проживають, сімейні відносини між ними припинені і сім»я існує лише формально. Вважає, що подальше збереження сім»ї неможливе, тому просить розірвати шлюб. В судове засідання позивачка [PERSON] не з'явилась, але надала заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутності та задовольнити позовні вимоги. На примирення не згодна. Після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище «[PERSON] » . Відповідач [PERSON] в судове засідання не з«явився, про причини неявки суд не повідомив, про місце і час судового розгляду повідомлявся завчасно, відповідно до вимог п. 2 ч.7 ст. 128 та ч. 11 ст.128 ЦПК України. В зв»язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України «Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з»явився в судове засідання без поважних причин, або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи». Оскільки позивачка у наданій заяві не заперечувала проти заочного розгляду справи, суд вважає за необхідне ухвалити по даній справі заочне рішення. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами необхідно розірвати, оскільки їх сім'я розпалася, зберегти її неможливо, збереження сім'ї і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін. Враховуючи положення статті 113 СК України, відповідно до якої особа, яка змінила прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після його розірвання надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а також прохання позивачки, останній слід залишити прізвище «[PERSON]». На підставі викладеного,

Outcome: approved