Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-10 00:00:00

ТОВ «КОМФОРТ-ТАУН РІЕЛТ» звернулось до суду з позовом у якому просить стягнути з [PERSON] завдану внаслідок пожежі матеріальну шкоду у розмірі 346 858,31 грн. та судовий збір. Позовні вимоги мотивовані тим, що ТОВ «КОМФОРТ-ТАУН РІЕЛТ» являється власником квартири [ADDRESS] . Позивач зазначає, що 28 травня 2019 року між ТОВ «КОМФОРТ-ТАУН РІЕЛТ» та [PERSON] договір оренди № 2-1623/280518, відповідно до умов якого відповідачу в оренду було передано квартиру [ADDRESS] . Позивач вказує, що 22 серпня 2019 року у квартирі сталася пожежа. Зазначає, що відповідно до звіту про ймовірну причину виникнення пожежі, яка сталася 22.08.2019 року у квартирі № 2-1623, причиною виникнення пожежі стало потрапляння горючих крапель на спалимі матеріали. Позивач вказує, що згідно довідки ТОВ «КОМФОРТ-ТАУН РІЕЛТ» від 30.08.2019 року № 103, розмір збитків завданих ТОВ «КОМФОРТ-ТАУН РІЕЛТ» становить 346 858,31 грн. З метою врегулювання питання щодо відшкодування завданої шкоди 11.10.2019 року на адресу відповідача було направлено претензію № 119/1 про відшкодування шкоди завданої пожежею, проте вказана претензія залишилася без виконання. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 25.11.2019 року відкрите провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання (а.с. 114-116). Відповідачу був встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали подати відзив на позовну заяву. Як убачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом із доданими до неї документами була прийнята поштовим відділенням для пересилання відповідачу та відповідна кореспонденція повернута до суду із відміткою про закінчення встановленого строку зберігання. Відзив на позов відповідачем у визначений термін не надано. Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За таких обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку. З матеріалів справи убачається, що позивач є власником квартири [ADDRESS] , згідно договору купівлі-продажу № 1417 від 26.03.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Магомедовою М.Г., що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 26.03.2019 року (а.с. 7). Судом встановлено, що 28.05.2019 року між ТОВ «КОМФОРТ-ТАУН РІЕЛТ» та [PERSON] договір оренди № 2-1623/280518 (а.с. 8-13 зв.). Відповідно до п. 1.1. Договору оренди, орендодавець ТОВ «КОМФОРТ-ТАУН РІЕЛТ» передає, а Орендар [PERSON] приймає у тимчасове, строкове платне користування нерухоме майно, а саме квартиру [ADDRESS] . Згідно положень п. 2.1. Договору оренди, фактом передачі орендованого майна в оренду Орендодавцем та прийняття його Орендарем є укладення Акту приймання-передавання орендованого майна, що складається згідно Додатку № 2 до цього Договору. Разом з орендованим майном до Орендаря переходить право користування об`єктами благоустрою, крім місць для паркування транспортних засобів. Відповідно до Акту приймання-передавання орендованого майна від 28.05.2019 року, що є Додатком № 2 до Договору оренди № 2-1623 від 28.05.2019 року, ТОВ «КОМФОРТ-ТАУН РІЕЛТ» передало, а [PERSON] прийняв в оренду квартиру [ADDRESS] (а.с. 14-15). Сторонами погоджено строк дії договору оренди протягом шести місяців. Пунктами 4.1.13, 4.1.16 Договору оренди визначено, що Орендар зобов`язаний забезпечити повне дотримання «Правил пожежної безпеки в Україні» та нести повну відповідальність перед Орендодавцем за збиток, заподіяний пожежею майну, переданого Орендодавцем, якщо виникла з вини Орендаря; забезпечити повне дотримання техніки безпеки при користуванні орендованим приміщенням та майном. Згідно пункту 4.1.18 Договору оренди відповідач зобов`язувася за свій рахунок відшкодувати збитки, заподіяні орендованому приміщенню, що виникли з вини орендаря. Відповідно до п. 6.1.1. Договору оренди, у випадку невиконання чи неналежного виконання Сторонами прийнятих на себе зобов`язань, згідно умов цього Договору, винна Сторона сплачує Стороні, якій спричинено збитки, суму таких збитків у повному обсязі, а також відшкодовує всі понесені витрати на підставі відповідних документів, які підтверджують факти понесених витрат у зв`язку спричиненням таких збитків, а також їх взаємозв`язок з невиконанням чи неналежним виконанням своїх обов`язків за умовами цього Договору винною Стороною. Пунктом 6.4. Договору оренди визначено, що протягом дії Договору ризик знищення чи випадкового пошкодження орендованого майна та майна, що в ньому знаходиться, несе Орендар. 22.08.2019 року у квартирі [ADDRESS] відбулася пожежа, що підтверджується довідкою № 26/1901 від 02.09.2019 року виданою Дніпровським РУ ГУ ДСНС України в м. Києві (а.с. 16). Відповідно до положень частини 6 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників, а в жилих будинках приватного житлового фонду та інших спорудах, на дачах і садових ділянках - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму. Згідно з частиною першою статті 177 ЖК УРСР громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Статтею 179 ЖК УРСР передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. У пункті 3.7.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових території, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року № 76, забезпечення пожежної безпеки в жилих будинках покладається на власників цих будинків або на уповноважені ними органи, а в жилих приміщеннях (квартирах) також і на їх власників, наймачів (орендарів). Взаємні зобов`язання власника будинку, власника, наймача (орендаря) жилого приміщення щодо забезпечення пожежної безпеки повинні визначатися договором. Згідно з пунктом 6 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417, у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди. Відповідно Звіту про ймовірну причину виникнення пожежі, яка сталася 22.08.2019 року у кімнаті квартири [ADDRESS] адресою: [ADDRESS] , складеного Головним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Дніпровського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві Білашенком Є.А., ймовірною причиною пожежі, яка сталася 22.08.2019 року у кімнаті квартири [ADDRESS], є потрапляння горючих крапель олії на спалимі матеріали (а.с. 19-20). Зі змісту Звіту про ймовірну причину виникнення пожежі вбачається, що висновок складений за результатами огляду і дослідження приміщень належної позивачу квартири та спілкування з орендарем квартири, за яким встановлено, що [PERSON] поставив на електроплиту розігрітись каструлю з олією для приготування картоплі фрі; внаслідок сильного розігріву каструлі з олією на електроплиті, олія почала кипіти та краплі потрапили на розігріту конфорку плити, від чого відбувся спалах, а полум`я поширилось по горючому матеріалу натяжної стелі по приміщенню квартири; пожежа сталася 22.08.2019 р. близько 14 год. 02 хв. на кухні квартири, згоріли холодильник, меблі, стеля, особисті речі; на момент виникнення пожежі в квартирі перебували мешканці. Суд приймає до уваги вищевказаний висновок за звітом про ймовірну причину виникнення пожежі, з якого вбачається вина відповідача у виникненні пожежі. Відповідно до Довідки № 103 від 30.08.2019 року виданої ТОВ «КОМФОРТ-ТАУН РІЕЛТ», вартість пошкодженого внаслідок пожежі майна, згідно кошторису на «Відновні роботи квартири [ADDRESS] » складає 346 858,31 грн. (а.с. 21-87). Частинами 1, 2 статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Нормою ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України з відшкодування шкоди, то саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Такого висновку також дійшов Верховний Суд у постанові від 27.11.2019 року винесеній по справі № 761/9634/15-ц. Позивачем на адресу [PERSON] було направлено претензію про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок пожежі від 01.10.2019 р. з вимогою щодо відшкодування завданої шкоди у розмірі 346 858,31 грн., проте кошти відповідачем позивачу сплачені не були (а.с. 101-103). За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У спростування зазначеного будь яких доказів відповідачем суду надано не було. З огляду на наведене вище, суд приходить до висновку, що позивач довів ті обставини на які посилався, як на підставу своїх позовних вимог, а тому позов підлягає задоволенню. Відповідно ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 5 202 грн. 87 коп. (а.с. 6).

Outcome: approved