Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~Суб`єкт підприємницької діяльної фізична особа приватний підприємець [PERSON] (далі СПД ФОП [PERSON] ) звернулась із позовом до [PERSON] про визнання інформації недостовірною та її спростування, захист ділової репутації та стягнення моральної шкоди, відповідно до якого просить визнати недостовірною та такою, що принижує її честь, гідність та ділову репутацію інформацію, яку поширила відповідач із своєї сторінки в соціальній мережі «Facebооk» « [PERSON] » [INFO] о 15 год. 33 хв. в загальнодоступній групі «Тернопільській новини», а саме «…Пишу продовження неприємного інтенданту з хлібовиробником [PERSON] в якому я виявила екскременти гризуна…», «…а нам пропонують їсти екскременти незрозуміло кого…»; зобов`язати [PERSON] у десятиденний строк після набрання судовим рішенням законної сили спростувати зазначену інформацію у спосіб, яким вона була поширена шляхом публікації повідомлення із її сторінки у соціальній мережі «Facebооk» в загальнодоступній групі «Тернопільській новини», витягу з вступної та резолютивної частини рішення суду, наступного змісту: визнати недостовірною зазначену інформацію та такою, що принижує честь, гідність і ділову репутацію фізичної особи підприємця [PERSON] ; стягнути із [PERSON] на користь позивача моральну шкоду у розмірі 10\~000 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування заявлених вимог СПД ФОП [PERSON] вказує на те, що з 26 січня 2000 року вона займається підприємницькою діяльністю, основним видом якої є виробництво хліба та хлібобулочних виробів, кондитерських виробів, тортів, тістечок нетривалого зберігання. Однак, [PERSON] із своєї сторінки в соціальній мережі «Фейсбук» [INFO] о 15 год. 33 хв. в загальнодоступній групі «Тернопільські новини» поширила інформацію наступного змісту: «…Пишу продовження неприємного інциденту з хлібовиробником [PERSON] в якому вона виявила екскременти гризуна. Цей батон я віддала на експертизу в Тернопільську лабораторію (з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів) за адресою (м.Тернопіль, вул..Кн.Остовського) і що я отримала?! Аналіз інгредієнтів з якого зроблений цей батон, а не з того, що я там знайшла. Але працівники, однієї з установ куди я зверталась мені повідомили, що це вже не перший випадок цього виробника, тому для впевненості та розуміння що за елементи знаходяться в батоні, порекомендували звернутись в Київ з також ж експертизою, що я і зробила. Тепер залишилось дочекатись результатів і звірити з [PERSON] . В світі спалах корона вірусу через те, що люди їли усе що попало, а нам пропонують їсти екскременти незрозуміло кого. Всю цю ситуацію мають контролювати епідеміологічні служби, але як я переконалась вони не зацікавлені у інтересах простих громадян споживачів. Такі випадки вже були, що жінка купила хліба з включенням екскрементів гризуна…». Підтвердженням факту поширення зазначеної інформації відповідачем є те, що на сторінці в мережі «Facebооk» « [PERSON] » міститься особиста інформація про [PERSON] , значна кількість фотографій відповідача, членів її сім`ї, знайомих, до поширеної інформації додано фотознімок експертного висновку №000562 п.о/20 від 16.03.2020 року, який виготовлений на її замовлення. Зазначена інформація переглянута значною кількістю користувачів соціальної мережі «Facebооk», а також розповсюджена на своїх сторінках у мережі «Facebооk» її користувачами. СПД ФОП [PERSON] вважає, що у спірній інформації відповідач категорично ствердила, що нею у хлібі виявлено екскременти гризуна, а також те, що [PERSON] пропонує [PERSON] та іншим особам, які споживають хліб її виробництва їсти екскременти не зрозуміло кого. Поширена інформація представлена у формі стверджень, носить фактичний характер, може бути перевірена на правдивість. Однак, СПД ФОП [PERSON] вважає, що спірна інформація не відповідає дійсності. Зокрема, не відповідає дійсності розповсюджена [PERSON] інформація про те, що у хлібі її виробництва містяться екскременти гризуна, а також те, що вона пропонує їсти їх споживачам. Даний факт будь-якими фактичними даними не підтверджений, а також експертний висновок №000562 п.о./20 від 16.03.2020 року, виготовлений на замовлення самої ж [PERSON] , згідно якого наданий на дослідження хліб виготовлений із дотриманням усіх норм та правил. Крім цього, у зв`язку із зверненням [PERSON] , на підставі наказу від 16.03.2020 року №439-П спеціалістами Тернопільського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності суб`єкта господарювання ФОП [PERSON] з метою перевірки зазначених у зверненні фактів. Під час перевірки, було відібрано хлібобулочний виріб «Батон нарізний» для лабораторного дослідження. Згідно експертного висновку №000606 д.к./20 від 23.03.2020 року, виданого Тернопільською регіональною державною лабораторією Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів, зразок «Батон нарізний» за мікробіологічними, органолептичними, фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ-П 4587:2006, сторонніх включень невідомого походження не виявлено. [PERSON] поширено інформацію про те, що ФОП [PERSON] безвідповідально ставиться до своєї продукції, не дотримується санітарних норм, нехтує здоров`ям споживачів, про нібито наявність у виготовленому [PERSON] хлібі екскрементів гризуна, тобто через мережу Інтернет довела її до відома значної кількості осіб; поширена інформація стосується безпосередньо ФОП [PERSON] , як суб`єкта підприємницької діяльності, що виготовляє хлібобулочні вироби; поширена інформація є недостовірною та негативною, тобто такою, яка не відповідає дійсності та такою у якій стверджується про порушення СПД ФОП [PERSON] санітарних норм та правил; поширена інформація завдає шкоди особистим немайновим благам ФОП [PERSON] , порушує її честь, гідність та ділову репутацію. Також, ФОП [PERSON] зазначила, що розповсюджена [PERSON] спірна інформація є не просто негативною, вона нівелює її здобутки на ринку виробництва хлібобулочних виробів. Внаслідок розповсюдження спірної інформації, в житті [PERSON] відбулись негативні зміни. Щоденні думки і переживання щодо опублікованої інформації, тривога, емоційні та тілесні реакції при згадуванні, важкість виконання своїх повсякденних обов`язків, переживання психологічного дискомфорту, тимчасова відірваність від активного повсякденного життя, порушення сну, емоційна напруга, нервозність, дратівливість, бажання уникати контактів, почуття образи, приниження її гідності, тощо. ФОП [PERSON] хвилюється про те, що внаслідок розповсюдження відповідачем про неї негативної та недостовірної інформації багато її потенційних замовників після ознайомлення із поширеною інформацією в майбутньому відмовляться від її продукції, знизяться темпи виробництва, а тому вона змушена була звільняти працівників, що створює для неї додаткові переживання. Завдану ФОП [PERSON] моральну шкоду вона просить оцінити у розмірі 10\~000 грн., яку стягнути із відповідача. [PERSON] подала відзив на позов СПД ФОП [PERSON] у якому вважає її позовні вимоги такими, що не підлягають до задоволення. Так, експертним висновком Тернопільської регіональної державної лабораторії державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 16.03.2020 року №00562 п.о./20 встановлено (Результати випробувань), що в м`якушці однієї із скибок виявлено включення чорно-коричневого кольору невідомого походження розміром 2х6 мм опально-циліндричної форми, крихкої консистенції. Вказаний зразок також був направлений для проведення аналізу саме включень невідомого походження до ТзОВ «Центр ветеринарної діагностики». За результатами випробувань (бактеріологічного дослідження) встановлено, що включення є фекалії гризунів, а також виявлено мікроорганізмами «Bacillus cereus» (протокол випробування №1113.1/Б-П від 26.05.2020 року). Листом від 31.03.2020 року Головне управління Держспоживслужби в Тернопільській області повідомило, що під час перевірки ФОП [PERSON] було виявлено порушення вимог законодавства у сфері безпечності харчових продуктів, а оператору ринку ФОП [PERSON] винесено припис, встановлені терміни усунення порушень та попереджено про відповідальність за невиконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів у межах діяльності, яку вона здійснює. Тому, враховуючи наведене просить відмовити у задоволенні позову. ФОП [PERSON] подала відповідь на відзив [PERSON] , відповідно до якого зазначила, що [PERSON] повинна довести той факт, що станом на 18 год.28 хв. 10.03.2020 року у придбаному неї хлібобулочному виробі знаходились екскременти гризуна. Наданий експертний висновок Тернопільської регіональної державної лабораторії державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 16.03.2020 року №00562 п.о/20 не доводить наявності у хлібі виробництва СПД [PERSON] екскрементів гризуна, оскільки у ньому на вказано про їх виявлення, а навпаки зазначено, що наданий взірець за своїм зовнішнім виглядом, запахом та смаком відповідає стандартам. Крім цього, вважає, що наданий представником позивача протокол випробування від 26.05.2020 року 31113.1/Б-П, виготовленого на замовлення [PERSON] ТОВ «Центр ветеринарної діагностики» є неналежним й недостовірним доказом й свідчить про можливу його фальсифікацію. Так, ТОВ «Центр ветеринарної діагностики» не є установою, яка уповноважена та спеціалізується на проведенні дослідження хлібобулочних виробів щодо їх якості та безпечності. Придбаний хліб [PERSON] після проведення дослідження Тернопільської регіональною державною лабораторією державної служби з питань безпечності харчових продуктів був утилізований 19.03.2020 року згідно акту. Тобто [PERSON] через два місяці було передано матеріал, який ніякого відношення до хліба виробництва ФОП [PERSON] не має та не доводить правдивість поширеної спірної інформації. Вважає, що наданий експертний висновок та протокол випробування здобуті із порушенням порядку відбору зразків продукції тваринного, рослинного і біотехнологічного походження для проведення досліджень, затвердженого постановою КМ України від 14.06.2002 року №83. Факт виявлення Головним управлінням Держпродспоживслужби в Тернопільській області у ФОП [PERSON] незначних порушень у сфері безпечності харчових продуктів не доводять факту знаходження у хлібі екскрементів гризуна. Доказом якості виготовленої СПД [PERSON] продуктів є те, що упродовж 2017-2020 років СПД [PERSON] постачала суб`єктам господарювання продукцію, у тому числі закладам освіти, відтак, будь-яких претензій щодо неналежної її якості ними не висловлювались. Для належного дотримання санітарних норм під час виробництва хліба ФОП [PERSON] та ТОВ «Обласна профілактична дезінфекція» укладено договір №252 з терміном дії з грудня 2019 року по грудень 2020 року щодо надання послуг із санітарно-гігієнічної обробки приміщень. На виконання умов зазначеного договору, ТОВ «Обласна профілактична дезінфекція» щомісячно виконувалися дератизаційні та дезінсекційні роботи. Представник [PERSON] подав заперечення на відповідь на відзив у яких зазначив, що проведеною експертизою підтверджено, що в м`якуші хліба, які придбала [PERSON] ФОП [PERSON] виявлено сліди невідомого походження. Також зазначив, що в [PERSON] були підстави вважати, що інформація відповідає дійсності та надати власну оцінку (власні судження) спірним обставинам на підставі наявних у неї документів. Відповідачем за первісним позовом було опубліковано фотокопії результатів експертизи та протоколу випробувань зразків купленого нею батону. Додані ФОП [PERSON] документальні матеріали (договір на виконання робіт, акти виконаних робіт, протокол досліджень проб харчових продуктів, експертні висновки) на його думку не спростовують наявність у купленому виробі сторонніх включень. Приписом щодо усунення порушень, виявлених під час планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері безпечності харчових продуктів та ветеринарії від 18.03.2020 року №11 підтверджено грубі порушення санітарних та гігієнічних правил в процесі виробництва [PERSON] хлібобулочних виробів. Крім цього, [PERSON] звернулась із зустрічним позовом до суб`єкта підприємницької діяльності фізичної особи-приватного підприємця [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди у якому просить стягнути із відповідача у її користь 967,49 грн. майнової та 50000 грн. моральної шкоди. Свої вимоги мотивує тим, що 10 березня 2020 року о 18 год.28 хв. вона придбала в магазині « [INFO] », який знаходиться по [ADDRESS] батон різаний, виробник «ФОП [PERSON] ». [PERSON] цього ж дня спожила три шматочки зазначеного батону. Під час його споживання, остання помітила, що в м`якуші батона містяться включення чорно-коричневого кольору невідомого походження, які є не властивими для хлібобулочного виробу. На наступний день після споживання вказаного хліба, [PERSON] відчула нудоту та біль у животі, внаслідок чого не відвідувала своє місце праці через погане самопочуття. 13.03.2020 року [PERSON] звернулась до Головного управління Держпродспоживслужби із скаргою та надала зразки вказаного батону для проведення лабораторних досліджень, сплативши за неї 16,99 грн. Крім цього, вона зверталась до ТзОВ «Центр ветеринарної діагностики» для проведення безпосереднього дослідження вмісту включень у купленому хлібі, сплативши при цьому 950,5 грн. Експертним висновком Тернопільської регіональної державної лабораторії державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 16.03.2020 року №00562 п.о./20 встановлено («Результати випробувань), що в м`якушці однієї із скибок виявлено включення чорно-коричневого кольору невідомого походження розміром 2х6 мм опально-циліндричної форми, крихкої консистенції. Вказаний зразок також був направлений для проведення аналізу саме включень невідомого походження до ТзОВ «Центр ветеринарної діагностики». За результатами випробувань (бактеріологічного дослідження) встановлено, що включення є фекалії гризунів, а також виявлено мікроорганізмами «Bacillus cereus» (Протокол випробування №1113.1/Б-П від 26.05.2020 року). Листом від 31.03.2020 року Головне управління Держспоживслужби в Тернопільській області повідомило, що під час перевірки ФОП [PERSON] було виявлено порушення вимог законодавства у сфері безпечності харчових продуктів, а оператору ринку ФОП [PERSON] винесено припис, встановлені терміни усунення порушень та попереджено про відповідальність за невиконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів у межах діяльності, яку він здійснює. Фотокопіями та відеозаписом, підтверджується наявність сторонніх включень у хлібобулочному виробі, які за результатами лабораторних досліджень віднесено до фекалій гризунів. Невиконання позивачем відповідачем вимог нормативно правових актів «Про захист прав споживачів», «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» призвели до короткочасного розладу здоров`я [PERSON] , а також відчуття тривоги та нервового напруження через вживання неякісного хлібобулочного виробу. Кожен раз, коли [PERSON] здійснює покупки продуктів харчування, то відчуває тривогу за своє здоров`я. Крім того, через вказану подію [PERSON] отримує неприємне емоційне напруження від спілкування в соціальній мережі. Неправомірні дії ФОП [PERSON] щодо незабезпечення якості та безпечності харчових продуктів вплинули на звичайний побут [PERSON] .. Моральну шкоду, яку просить стягнути [PERSON] із ФОП [PERSON] оцінює у розмірі 50\~000 грн. Суб`єкт підприємницької діяльності - фізична особа підприємець [PERSON] подала відзив на зустрічний позов [PERSON] , відповідно до якого зазначила, що наданий експертний висновок Тернопільської регіональної державної лабораторії державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 16.03.2020 року №00562 п.о./20 на її думку, не доводить наявності у хлібі виробництва СПД [PERSON] екскрементів гризуна, а навпаки спростовує даний факт. Так, у наданому висновку не зазначено жодної інформації про виявлення у наданому для дослідження хліба екскрементів гризуна. За результатами дослідження зроблено висновок, що надісланий взірець, батон різаний, відповідає ДСТУ 7044-2009. Представником [PERSON] не надано підтверджень того, що виявлене включення знаходилось у хлібі на момент його придбання. Надані фотознімки та відеозапис виготовлені через значний проміжок часу після придбання хліба та не доводять даного факту. Доказів того, що виявлене в одній із скибок хліба включення є екскрементам гризуна не має. Крім цього, вважає, що наданий представником [PERSON] протокол випробування від 26.05.2020 року 31113.1/Б-П, виготовленого на замовлення останньої ТОВ «Центр ветеринарної діагностики» є неналежним й недостовірним доказом й свідчить про можливу його фальсифікацію. Так, ТзОВ «Центр ветеринарної діагностики» не є установою, яка уповноважена та спеціалізується на проведенні дослідження хлібобулочних виробів щодо їх якості та безпечності. Наданий як доказ протокол випробування підтверджує лише те, що у досліджуваному матеріалі наявні бактерії «Bacillus cereus», не дає відповіді на питання чим саме є цей матеріал. Таким чином, [PERSON] самостійно зробила висновок про те, що наданий матеріал є екскрементами гризуна. Крім цього, зазначила, що [PERSON] через два місяці передала на дослідження матеріал, який не має відношення до ФОП [PERSON] , та який було знищено після проведення дослідження державною лабораторією державної служби з питань безпечності харчових продуктів. Вважає, що наданий експертний висновок та протокол випробування здобуті із порушенням порядку відбору зразків продукції тваринного, рослинного і біотехнологічного походження для проведення досліджень, затвердженого постановою КМ України від 14.06.2002 року №83. Під час перевірки ФОП [PERSON] спеціалістами Тернопільського районного управління Головного управління Держспоживслужби в Тернопільській області було відібрано хлібобулочний виріб «Батон нарізний» для лабораторного дослідження, який згідно експертного висновку №000696 д.к./20 від 23.03.3020 року за своїми показниками відповідає ДСТУ-П 4587:2006, сторонніх включень невідомого походження не виявлено. Також зазначила, що доказом необґрунтованості позивних вимог є те, що впродовж 2017-2020 років СПД [PERSON] згідно укладених договорів комісії постановлено для Тернопільської обласної дирекції АТ «Укрпошта» продукції на загальну суму 6861239,31 грн. Доказами необґрунтованості позовних вимог є проведені відповідно до встановлених норм експертні висновки №001120п/20 від 04.06.2020 року та №000606 д.к./20 від 23.06.2020 року виготовлені Тернопільською регіональною державною лабораторією державної служби з питань безпечності харчових продуктів, згідно яких надані взірці відповідають ДСТУ-П 4587:2006; протоколи досліджень проб харчової продукції №32/30-34/32 від 10.03.2020 року та протокол №184/186, 185/187, 186/188 від 06.12.2019 року, виготовлені спеціалістами ДУ «Тернопільський обласний лабораторний центр МОЗ України, згідно яких відібрані проби хлібобулочних виробів ФОП [PERSON] відповідають вимогам стандартів. Посилання [PERSON] на погіршення здоров`я внаслідок вживання хлібобулочного виробу не може прийматись судом до уваги, оскільки зазначений факт не підтверджено відповідними доказами. У даній справі 17 листопада 2020 року проведено підготовче судове засідання, за наслідками якого закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду. Позивач-відповідач суб`єкт підприємницької діяльності фізична особа приватний підприємець [PERSON] та її представник адвокат Антюк І.П. у судовому засіданні свої позовні вимоги підтримали та простять їх задовольнити. Зустрічні позовні вимоги [PERSON] вважають безпідставними, а тому у їх задоволенні просять відмовити з підстав зазначених у відзиві на позов. Представник відповідача-позивача [PERSON] адвокат Муж В.В. вважає позовні вимоги ФОП [PERSON] безпідставними, у їх задоволенні просить відмовити з підстав наведених у відзиві на позов. Зустрічні позовні вимоги підтримав та просить їх задовольнити. Дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, суд встановив. \~ \~ \~ \~ [INFO] о 15:33 год. [PERSON] на своїй персональній сторінці у соціальній Інтернет-мережі «Facebооk» « [PERSON] » в загальнодоступній групі «Тернопільській новини» розмістила інформацію наступного змісту : «Пишу продовження неприємного інциденту з хлібовиробником [PERSON] в якому я виявила екскременти гризуна. Цей батон я віддала на експертизу в Тернопільську лабораторію (з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів) за адресою (м.Тернопіль, вул..Кн.Остовського) і що я отримала!? Аналіз інгредієнтів з якого зроблений цей батон, а не того, що я там знайшла. Але працівники, однієї з установ куди я зверталась мені повідомили, що це вже не перший випадок цього виробника, тому для впевненості та розуміння що за елементи знаходяться в батоні, порекомендували звернутись в Київ з також ж експертизою, що я і зробила. Тепер залишилось дочекатись результатів і звірити з [PERSON] . В світі спалах корона вірусу через те, що люди їли усе що попало, а нам пропонують їсти екскременти незрозуміло кого. Всю цю ситуацію мають контролювати епідеміологічні служби, але як я переконалась, вони не зацікавлені у інтересах простих громадян споживачів. Такі випадки вже були, що жінка купила хліба з включенням екскрементів гризуна». \~ \~ \~ \~Зазначену інформацію у соціальній\~Інтернет-мережі\~«Facebооk»\~« [PERSON] »\~в загальнодоступній\~групі «Тернопільській\~новини» надруковано [PERSON] , про що визнано її представником у судовому засіданні, а тому в силу вимог ч.1 ст.82 ЦПК України, вона не підлягає доказуванню, та суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин, у тому числі добровільності її визнання. [PERSON] 10 березня 2020 року о 18 год.28 хв. придбала у магазині « [INFO] » ( [ADDRESS] , каса 1), батон нарізний різаний, 0,400 г. виробник СПД « [PERSON] », що підтверджено фотокопією фіскального чеку. Відповідно до копії заяви [PERSON] від 13.03.2020 року, адресованій директору Тернопільської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, остання просила провести дослідження продукту (батону нарізного СПД «Хіта), який було придбано нею у магазині продуктів по [ADDRESS] . Зазначила, що після вживання даного хліба виявила елементи чорного характеру (на її думку екскременти гризуна), після вживання батону у неї погіршився стан здоров`я. До зазначеної заяви додала чек на підтвердження купівлі зазначеного хлібобулочного виробу. Як вбачається із копії експертного висновку №000562 п.о./20 від 16 березня 2020 року виконаного Тернопільською регіональною державною лабораторією державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, замовником у якому виступала [PERSON] , останньою було надано для проведення органолептичного випробування батон різаний, виробником якого був СПД « [PERSON] », який [PERSON] придбала у магазині « [INFO] » по [ADDRESS] на предмет відповідності зразку 000562п.о./1/20 Батон різаний за органолептичними показниками відповідно з ДСТУ 7044:2009. За результатами проведеного органолептичного випробування встановлено, що зовнішній вигляд зазначеного виробу відповідає виду виробу, результати випробовувань: форма виробу довгасто-овальна, не розпливчаста, поверхня скоринка гладка. Колір скоринки світло-жовтий без підгорілості. В м`якуші однієї із скибок виявлено включення чорно-коричневого кольору невідомого погодження, розміром 2х6 мм овально-циліндричної форми, крихкої консистенції. Запах та смак властивий даному виду виробів, без стороннього присмаку та запаху, відповідає вимогам ДСТУ 7044-2009. Відповідно до протоколу випробування №1113.1/Б-П від 26.05.2020 року, складеного ТОВ «Центр ветеринарної діагностики» Науково-дослідного департаменту лабораторії бактеріології і патанатомії, [PERSON] надано матеріал для проведення дослідження з метою встановлення фекалії гризунів, за результатами бактеріологічного дослідження виявлено досліджувану мікрофлору «Bacillus cereus», яка є присутньою у фекалії гризунів. Як вбачається з інформації, викладеній у листі Головного управління Держспоживслужби в Тернопільській області від 31.03.2020 року, адресованій [PERSON] , Тернопільським районним управлінням Головного управління Держспоживслужби в Тернопільській області здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності суб`єкта господарювання ФОП [PERSON] з метою перевірки зазначених у зверненні фактів. Спеціалістами Тернопільського районного управління під час здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності відібрано хлібобулочний виріб «Батон нарізний» для лабораторного дослідження. Згідно експертного висновку №000606 д.к./2- від 23.03.2020 року, виданого Тернопільською регіональною державною лабораторією Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, зразок «Батон нарізний» за мікробіологічними, органолептичними, фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ-П 4587:2006, сторонніх включень невідомого походження не виявлено. Згідно із експертним висновком №001120 п/20 від 04 червня 2020 року, а також експертним висновком №000606 д.к./20 від 23.03.2020 року складених Тернопільською регіональною державною лабораторією державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, було проведено фізико-хімічні випробування харчової продукції, а саме «Хліб білий посипаний маком», «Батон нарізний» ФОП [PERSON] , за результатами якого встановлено, що надісланий зразок 001120п/1/20 Хліб посипаний маком та фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ 7517:2014; зразок 001120п/2/20 Хліб пшенично-житній різаний за фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ 4583:2006; зразок 01120п/3/20 батон нарізний за фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ-П4587:2006. Надісланий зразок 00060 д.к./1/20 Батон нарізний за мікробіологічними, органолептичними, фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ-П4587:2006. Відповідно до копії договору №252 на виконання робіт, ТзОВ «Обласна профілактична дезінфекція» та ПП [PERSON] укладено договір на надання послуг із санітарно-гігієнічної обробки приміщень. Як вбачається із актів виконаних робіт за період з січня по липень 2020 року ТзОВ «Обласна профілактична дезінфекція» проводились дезінсекційні роботи в приміщеннях ФОП [PERSON] . Відповідно до інформації директора Тернопільської регіональної державної\~лабораторії Державної\~служби України\~з питань\~безпечності харчових\~продуктів та\~захисту споживачів\~від 17.06.2020\~року №190,\~адресованій адвокату\~ [PERSON] ,\~лабораторні дослідження\~(випробування)\~здійснювались на\~підставі звернення\~замовника;\~наданий на\~дослідження зразок\~(нарізний\~не повний\~батон)\~знаходився в\~упаковці з\~маркуванням СПД\~« [PERSON] »,\~зразок та\~упакування утилізовано\~лабораторією згідно\~акту;\~при наданні\~зразка на\~дослідження цілісність\~упакування не\~порушена;\~при проведенні\~органолептичного дослідження,\~спеціалістами лабораторії\~виявлено один\~сторонній предмет\~в одній\~із скибочок\~хліба,\~який подальше\~утилізований.\~ Згідно з інформацією Центру ветеринарної діагностики №54 від 25.06.2020 року, адресованій адвокату Антюку І.П., від [PERSON] надійшов зразок матеріалу в пластиковому контейнері адресною кур`єрською доставкою. Зразок матеріалу фекалії гризунів (зі слів замовника) для здійснення бактеріологічного аналізу, який оформлено вхідним №1113.1 від 12.05.2020 року. Відповідно до методів випробування згідно СОП 01082 та СОП01083 проведено дослідження, результати випробування було оформлено протоколом випробування №1113.1/Б-П від 29.05.2020 року. Як вбачається із припису щодо усунення порушень, виявлених під час проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері безпечності харчових продуктів від 18.03.2020 року №11 Тернопільського районного управління Головного управління Держспоживслужби в Тернопільській області, складеного за результатами позапланової перевірки ФОП [PERSON] щодо виконання вимог Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», встановлено, що потужність не підтримується в чистому стані складське приміщення сировини не розмежоване з виробничими приміщеннями, для стін та підлоги не використовуються непроникаючі, непоглинаючі та придатні до миття матеріали, на потужності відсутнє окреме приміщення для чищення, дезінфекції і зберігання робочих інструментів та обладнання, обладнання та інвентар не утримуються в належному санітарному стані та умовах, що зменшують їх ризик забруднення, відходи з виробництва приміщення, де є готові харчові продукти, не видаляються якнайшвидше, харчові відходи не розміщуються у закритих контейнерах, харчові відходи не знищуються відповідно до законодавства;первинна продукція та всі інгредієнти, які зберігаються на потужностях, не утримуються в умовах, що запобігають їх псуванню та забезпечують захист від забруднення; харчові продукти не захищено від будь-якого забруднення на всіх стадіях виробництва, переробки та/або обігу (готові до споживання хлібно-булочні вироби та здоба перед пакуванням зберігаються в ящиках без під товарних піддонів безпосередньо на підлозі). В судовому засіданні свідок [PERSON] підтвердила суду ту обставину, що під час того, коли [PERSON] у березні 2020 року принесла нарізний батон ФОП [PERSON] , який вона придбала у магазині, у її присутності було виявлено у скибочці нарізаного батону чорні включення подібні на екскременти гризуна. Також підтвердила, що [PERSON] повідомляла її, що після споживання даного батону їй було погано, у неї погіршився стан здоров`я та були розлади з боку кишково-шлункового тракту. Зазначені обставини підтвердив в судовому засіданні свідок [PERSON] . В судовому засіданні будучи допитаним в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що твердження [PERSON] про наявність у придбаному неї батоні екскрементів гризунів не відповідають дійсності, оскільки контроль за якістю продукції на очолюваному нею виробництві хліба та хлібобулочних виробів здійснюється належним чином, що перевірялось контролюючим органами, якими не було виявлено будь-яких зауважень щодо цього. Також постійно на підприємстві надаються послуги з дезінфекції та дератизації, що підтверджено наданими нею доказами. До правовідносин, які виникли між сторонами підлягають застосуванню наступні норми матеріального права, практику Верховного суду та Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), як джерело права. \~ \~ \~ \~У відповідності до ст.34\~Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб і на свій вибір. \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 68\~Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. \~ \~ \~ \~Згідно ст.10 Європейської Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод» від 04 листопада 1950 року, яка ратифікована згідно Закону України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. За змістом частини першої статті 302\~ЦК України фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію. Згідно із частиною першою статті 277 ЦК України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Відповідно до частини першої статті 297 ЦК України, кожен має право на повагу його гідності і честі. Пленум Верховного Суду України в пунктах 1, 19 постанови від\~27\~лютого 2009\~року №\~1\~«Про судову\~практику у\~справах про\~захист гідності\~та честі\~фізичної особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної та\~юридичної особи» роз`яснив судам, що беручи до уваги положення статей 32, 34 Конституції України, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. У пункті 15 зазначеної постанови роз`яснено, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а)поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б)поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в)поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності;г)поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). За положеннями статті 29 Закону України «Про інформацію», суспільство має право на отримання суспільно необхідної інформації, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, ведення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб тощо. При цьому суспільство також має право на отримання інформації, яка відповідає дійсності та надає можливість суспільству здійснити її оцінку самостійно на основі усіх фактів та різноманіття думок щодо оцінки такої інформації та її значення для суспільства, тому так важливо, щоб інформація, яка поширюється будь-ким, а особливо засобами масової інформації або лідерами суспільної думки, посадовими особами, державними службовцями, відповідала дійсності. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання щодо належності даної інформації до фактичних тверджень чи оціночних суджень суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до ч.ч.1, 2 статті 30 Закону України\~«Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатись наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено і брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такій спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду. \~ \~ \~ \~Таким чином, згідно статті 277\~ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. \~ \~ \~ \~Суду слід уважно розрізняти факти та оціночні судження. Наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень не можна. Що ж стосується оціночних суджень, цю вимогу неможливо виконати, і вона є порушенням самої свободи поглядів, яка є основною складовою права, гарантованого статті 10\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Лінгенс проти Австрії»). \~ \~ \~ \~Європейський суд з прав людини 02 червня 2016 року ухвалив рішення у справі №61561/08 «Інститут економічних реформ проти України», де розглядаючи питання забезпечення балансу між свободою вираження поглядів та захистом репутації особи, зазначив, що відповідно до пункту 2 статті 10 Конвенції, існує мало можливостей для обмеження політичних висловлювань чи дебатів з питань, що становлять суспільний інтерес, при цьому високий рівень захисту свободи вираження поглядів буде надаватися у випадках, коли висловлювання стосуються питання, що становить суспільний інтерес. \~ \~ \~ \~У зазначеному рішенні суд проводить відмінність між твердженнями про факти і оціночними судженнями. Існування фактів можна довести, тоді як правдивість оціночних суджень не підлягає доведенню. Оціночне судження не може бути доведене, це порушує саму свободу думки, яка є основною частиною права, гарантованого статті 10 Конвенції. \~ \~ \~ \~Для того, щоб розрізняти фактичне твердження і оціночне судження, необхідно брати до уваги обставини справи і загальний тон зауважень, оскільки твердження про питання, що становлять суспільний інтерес, є оціночними судженнями, а не констатацію фактів. \~ \~ \~ \~ Відповідно до п.2, 3, 5 ч.1 ст.4 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на належну якість продукції та обслуговування; безпеку продукції;відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. В силу вимог ч.1 ст.6 Закону України «Про захист прав споживачів», продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію. Частиною 1 статті 14 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що споживач має право на те, щоб продукція за звичайних умов її використання, зберігання і транспортування була безпечною для його життя, здоров`я, навколишнього природного середовища, а також не завдавала шкоду його майну. Згідно із ч.2 ст.20 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» від 23.12.1997 року, оператори ринку зобов`язані: забезпечувати дотримання вимог цього Закону щодо гігієнічних вимог до харчових продуктів на всіх стадіях їх виробництва та обігу; вилучати та/або відкликати у встановлених законом випадках харчові продукти, які перебувають в обігу, якщо встановлено, що ці продукти можуть спричинити шкідливий вплив на здоров`я людини; компенсовувати відповідно до закону шкоду, заподіяну споживачам внаслідок споживання харчового продукту, якщо судом буде доведено причинно-наслідковий зв`язок між цією шкодою і діяльністю та/або бездіяльності оператора ринку, крім випадків установлених законом. Частиною 1 статті 32 зазначеного Закону передбачено, що харчові продукти, які знаходяться в обігу на території України, повинні відповідати вимогам законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. У випадку надходження доказів щодо шкідливості харчового продукту, незважаючи на його відповідність законодавству про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів, виробництво та обіг такого харчового продукту має бути зупинено та заборонено. Частиною 1 статті 5 Закону України «Про відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту в продукції», передбачено, що продукція є такою, що має дефект, у разі коли вона не відповідає рівню безпеки, на яку споживач або користувач має право розраховувати виходячи з усіх обставин, зокрема пов`язаних з розробленням, виробництвом, обігом, транспортуванням, зберіганням, встановленням, технічним обслуговуванням, споживанням, використанням, знищенням (утилізацією, переробкою) цієї продукції, а також наданням застережень та іншої інформації про таку продукцію, у тому числі: 1)представлення продукції споживачеві або користувачеві, включаючи її вигляд, склад, упаковку, маркування та іншу інформацію про продукцію, її споживання, використання та знищення (утилізацію, переробку); використання продукції, яке обґрунтовано можна передбачити; 3)час коли продукцію введено в обіг. Частиною 1 статті 7 зазначеного Закону передбачено, що за шкоду, завдану внаслідок дефекту в продукції, відповідає її виробник. Згідно із ч. 1 cт. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 2 cт. 23 ЦК України, моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. \~ \~ \~ \~Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 4 ст. 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року, під моральною шкодою слід розуміти витрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних страждань, заподіяних фізичній або юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. \~ \~ \~ \~Моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням, під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 9 цієї ж Постанови, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутацїї, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. \~ \~ \~ \~Згідно з вимогами ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~У відповідності до ст.ст.12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Згідно ч.2 ст.78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. \~ \~ \~ \~Згідно ч.2 ст.89 ЦПК України, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. \~ \~ \~ \~ Суд розглянувши матеріали даної справи, дослідивши та оцінивши докази надані сторонами вважає, що позов позову фізичної особи приватного підприємця [PERSON] до [PERSON] про визнання інформації недостовірною та її спростування, захист ділової репутації та стягнення моральної шкоди, не підлягає до задоволення. Відмовляючи у задоволенні позову ФОП [PERSON] суд вважає, що спірні висловлювання викладені [PERSON] із своєї сторінки в соціальній Інтернет-мережі «Facebооk» « [PERSON] » в загальнодоступній групі «Тернопільській новини», а саме: «Пишу продовження неприємного інциденту з хлібовиробником [PERSON] в якому я виявила екскременти гризуна…», «..а нам пропонують їсти екскременти незрозуміло кого…», які просить спростувати та визнати недостовірними [PERSON] , належать до оціночних суджень у контексті усього допису, оскільки у них не наведено фактів чи констатацій певних подій, звинувачень із зазначенням конкретних фактів, а тому вони не підлягають спростуванню та визнанню їх недостовірними. Також, не підлягають до задоволення вимоги [PERSON] про стягнення із [PERSON] у її користь моральної шкоди, оскільки заподіяна їй моральна шкода, які виразились у її переживаннях з приводу розміщення [PERSON] спірної інформації у Інтернет-мережі\~«Facebооk»\~ не\~підтверджена належними\~та допустимими\~доказами.\~Також,\~суд вважає,\~що не\~підтверджено й\~доказами,\~що розміщення\~ [PERSON] \~спірної інформації\~про придбаний\~нею хлібобулочний\~виріб,\~у якій\~нею було\~виявлено на\~її думку,\~екскременти гризуна,\~завдала шкоди\~її діловій\~репутації,\~як суб`єкта\~підприємницької діяльності\~внаслідок чого\~у неї\~порушились ділові\~зв`язки із\~партнерами по\~господарській діяльності.\~При цьому\~суд зазначає,\~що згідно\~висновку експертного\~висновку №000562\~п.о./20\~від 16\~березня 2020\~року виконаного\~Тернопільською регіональною\~державною лабораторією\~державної служби\~України з\~питань безпечності\~харчових продуктів\~та захисту\~споживачів,\~в м`якуші\~однієї із\~скибок хлібобулочного\~виробу «Батон\~нарізний»,\~який було\~придбано [PERSON] \~ [INFO] у\~торгівельний мережі,\~виробником якої\~є СПД\~ФОП « [PERSON] »\~виявлено включення\~чорно-коричневого\~кольору невідомого\~погодження,\~розміром 2х6\~мм овально-циліндричної\~форми,\~крихкої консистенції,\~що на\~думку [PERSON] \~могло належати\~до екскрементів\~гризунів,\~про що\~остання зазначила\~у якості\~суб`єктивних суджень\~в наведеній\~інформації.\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Щодо\~зустрічного позову\~ [PERSON] \~до фізичної\~особи приватного\~підприємця [PERSON] \~про відшкодування\~матеріальної та\~моральної шкоди,\~суд вважає,\~що його\~слід задовольнити\~частково,\~стягнувши із\~фізичної особи\~приватного підприємця\~ [PERSON] \~у користь\~ [PERSON] \~16\~грн..\~99\~коп.\~вартості проведеного\~дослідження хлібобулочного\~виробу,\~а також\~1000\~гривень моральної\~шкоди.\~При цьому\~суд вважає,\~що внаслідок\~споживання [PERSON] \~харчової продукції\~у вигляді\~«Батон нарізний»,\~виготовлений ФОП\~ [PERSON] \~у магазині\~«Продукти» по\~вул..Чорновола\~17\~у місті\~Тернополі 10\~березня 2020\~року,\~у якій\~згідно висновку експертного\~висновку №000562\~п.о./20\~від 16\~березня 2020\~року виконаного\~Тернопільською регіональною\~державною лабораторією\~державної служби\~України з\~питань безпечності\~харчових продуктів\~та захисту\~споживачів,\~в м`якуші\~однієї із\~скибок виявлено\~включення чорно-коричневого\~кольору невідомого\~погодження,\~розміром 2х6\~мм овально-циліндричної\~форми,\~крихкої консистенції\~ [PERSON] завдано моральної шкоди, яка полягає у їх душевних переживаннях з приводу придбаного неякісного нею товару, яку суд оцінює у розмірі 1000 гривень. При цьому, суд вважає, що неякісна продукція у вигляді хлібобулочного виробу, який придбала [PERSON] є порушенням вимог ч.1 ст.6 Закону України «Про захист прав споживачів», ч.1 ст.32 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», після споживання якої згідно тверджень свідків [PERSON] , [PERSON] у неї почались розлади шлунково-кишкового тракту, внаслідок чого могла бути заподіяна шкода її здоров`ю. Задовольняючи частково позов, суд бере до уваги кошти, які були витрачені [PERSON] у розмірі 16,99 грн. на оплату вартості проведеного органолептичного дослідження хліба (батону нарізного) згідно рахунку на оплату від 13.03.2020 року, відтак вважає, що зазначену суму слід стягнути з ФОП [PERSON] у користь [PERSON] . При чому, суд вважає, що сума понесених витрат у розмірі 950,50 грн. за проведене випробування у ТзОВ «Центр ветеринарної діагностики» згідно рахунку №1688 від 25.05.2020 року, які просила стягнути у свою користь [PERSON] не підлягає до задоволення, оскільки останньою не надано доказів, які б підтверджували фактичну сплату вказаної суми безпосередньо [PERSON] , відтак суд вважає, що у цій частині вимог [PERSON] слід відмовити. При цьому, суд зазначає, що таке дослідження проведено на замовлення [PERSON] у ТзОВ «Центр ветеринарної діагностики» через тривалий проміжок часу, тобто 26.05.2020 року, а саме близько двох місяців після придбання нею спірного батону, із матеріалу, який було самостійно відібрано замовником, відтак не було надано для проведення такого дослідження увесь виріб у якому було виявлено включення невідомого походження. Крім цього, як слідує з інформації директора Тернопільської регіональної державної\~лабораторії Державної\~служби України\~з питань\~безпечності харчових\~продуктів та\~захисту споживачів\~від 17.06.2020\~року №190,\~при проведенні\~органолептичного дослідження,\~спеціалістами лабораторії\~виявлено один\~сторонній предмет\~в одній\~із скибочок\~хліба,\~який в\~подальшому був\~утилізований згідно\~акту.\~ Також суд вважає, що слід стягнути із фізичної особи приватного підприємця [PERSON] у користь [PERSON] 840 (вісімсот сорок) грн.. 80 коп. сплаченого нею судового збору. \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: partial