Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-22 00:00:00

ТзОВ «Будцемрем» звернувся з позовом в суд до [PERSON] про стягнення збитків нанесених підприємству, а саме: просив стягнути з відповідача на користь підприємства завдану шкоду в розмірі 10\~000,00 грн. В обгурнтування позову пояснив, що між ТзОВ «Будцемрем» та ПАТ «Подільський цемент» було укладено Договір №21/14-16 від 26.03.2014 року, невідємною частиною якого є Положення з охорони праці та техніки безпеки під час виконання робіт Підрядником на території ПАТ «Подільський цемент». Відповідно до умов даного Положення виявлення особи в стані алкогольного спяніння вважається порушенням вимог охорони праці Замовника та як наслідок застосування відповідних санкцій. 20 липня 2016 року Замовником було виявлено, що працівником ТОВ «Будцемрем» [PERSON], були порушені вимоги вказаного Положення, а саме: перебування даного працівника в стані алкогольного спяніння. Порушення Положення було зафіксовано актом про появу/перебування на роботі з ознаками алкогольного спяніння №7 від 20 липня 2016 року та відповідному чеку алкотестера «Drager». За порушення правил та вимог охорони праці на позивача був накладений штраф в сумі 10000 грн. згідно вимоги про сплату штрафу. А тому, позивач вважає вказану суму штрафу прямими збитками колективу підприємства, та просить стягнути з відповідача на користь позивача майнову шкоду в сумі 10000 грн. та судові витрати. Відповідач в судовому засіданні заперечив проти задоволення позовних вимог, так як будь-якого договору, у якому йдеться про штрафні санкції, не підписував. Вважає що вже поніс покарання, оскільки звільнений з роботи. Просив відмовити в позові. Суд, заслухавши представника позивача, відповідача, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що 26 березня 2014 року між ТОВ «Будцемрем» як підрядником та ПАТ «Подільський цемент» як замовником було укладено договір підряду № 21/14-16. За умовами даного договору замовник доручає, а підрядник зобовязується виконати власними силами роботи, що вказані у додатку № 1 до договору. У випадку виконання робіт на території замовника підрядник повинен ознайомитись з обовязковими вимогами з охорони праці та техніки безпеки. Будь-яке порушення та/або невиконання обовязкових вимог з охорони праці та техніки безпеки є підставою для зупинення замовником робіт, дострокового розірвання договору, а крім того за наявності достатніх підстав, передбачених договором та додатками до нього, замовник має право накласти на підрядника штрафні санкції, передбачені договором та стягнути на свою користь відповідний штраф в розмірі, передбаченому даним договором та додатками до нього. Згідно додатку № 4 до договору №21/14-16 від 26.03.2014 року перебування працівника підрядника під час виконання робіт у замовника в стані алкогольного спяніння є порушенням вимог з охорони праці та техніки безпеки і тягне за собою усунення працівника підрядника від робіт та сплату підрядником штрафу в розмірі 10000 грн. Відповідач [PERSON] 15 червня 2016 року тимчасово був прийнятий на роботу в ТОВ «Будцемрем» на дільницю № 2 електрозварювальником ручного зварювання 4 розряду з 16 червня 2016 року по 16 вересня 2016 року з відрядною оплатою праці. Згідно наказу №69-к від 04.07.2017 року допущено [PERSON] до самостійної роботи в звязку з закінченням навчання і стажування. 20 липня 2016 року Замовником було виявлено, що працівник ТОВ «Будцемрем» [PERSON] перебував на робочому місці в стані алкогольного спяніння. Платіжним дорученням №411 від 02 серпня 2016 року ТОВ «Будцемрем» за появу [PERSON] на робочому місці в ПАТ «Подільський цемент» в нетверезому стані на виконання умов договору підряду за вимогою ПАТ «Подільський цемент» від 29 липня 2016 року сплатив на користь останнього штраф в сумі 10000 грн. Наказом № 85-к від 8 серпня 2016 року директора ТОВ «Будцемрем» [PERSON] був звільнений з роботи на підставі п. 7 ст. 40 КЗпП України за появу 20 липня 2016 року на робочому місці в нетверезому стані. У відповідності до ст. 130 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов'язків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність, як правило, обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством. Згідно п. 4 ч. 1 ст. 134 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли шкоду завдано працівником, який був у нетверезому стані. П. п. 3. 4 Пленуму Верховного Суду України розяснено, що суд у кожному випадку зобов'язаний вживати передбачених законом заходів до всебічного, повного й об'єктивного з'ясування обставин, від яких згідно зі статтями 130, 135-3, 137 КЗпП України залежить вирішення питання про покладення матеріальної відповідальності та про розмір шкоди, що підлягає відшкодуванню. Зокрема, з'ясовувати: наявність прямої дійсної шкоди та її розмір; якими неправомірними діями її заподіяно і чи входили до функцій працівника обов'язки, неналежне виконання яких призвело до шкоди; в чому полягала його вина; в якій конкретно обстановці заподіяно шкоду; чи були створені умови, які забезпечували б схоронність матеріальних цінностей і нормальну роботу з ними; який майновий стан працівника. За шкоду, заподіяну внаслідок порушення трудових обов'язків, працівник несе відповідальність перед підприємством (установою, організацією), з яким перебуває в трудових відносинах. Під прямою дійсною шкодою, зокрема, слід розуміти втрату, погіршення або зниження цінності майна, необхідність для підприємства, установи, організації провести затрати на відновлення, придбання майна чи інших цінностей або провести зайві, тобто викликані внаслідок порушення працівником трудових обов'язків, грошові виплати. Згідно зі ст. 130 КЗпП України не одержані або списані в дохід держави прибутки з підстав, пов'язаних з неналежним виконанням працівником трудових обов'язків (так само як і інші неодержані прибутки) не можуть включатися до шкоди, яка підлягає відшкодуванню. З аналізу норм трудового законодавства, розяснень Пленуму Верховного Суду України слід прийти до висновку, що під прямою дійсною шкодою, зокрема, слід розуміти проведення зайвих, тобто викликаних внаслідок порушення працівником трудових обовязків, грошових виплат, а саме сплата на користь контрагентів за цивільно-правовими договорами, суми неустойки, фінансових санкцій, пені. Внаслідок порушення відповідачем трудових обовязків та трудової дисципліни, а саме поява на робочому місці в нетверезому стані, ТзОВ «Будцемрем» за цивільно-правовим договором сплатив іншій стороні договору штрафні санкції в сумі 10000 грн., а тому дані понесені витрати в розумінні вимог чинного законодавства слід вважати прямою дійсною шкодою, заподіяною підприємству з вини її працівника, внаслідок його появи на робочому місці у нетверезому стані. Саме порушення працівником своїх трудових обовязків та трудової дисципліни призвело до зайвих виплат позивачем на користь третьої особи грошових коштів, які за умови дотримання працівником своїх трудових обовязків не підлягали сплаті та є наслідком такого порушення.

Outcome: approved