Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-12 00:00:00

Стислий виклад позицій сторін У червні 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла рідна сестра матері його батька [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на земельну ділянку площею 2,08 га, яка розташована на території Устечківської сільської ради. Він є спадкоємцем за законом. Подати заяву на оформлення і оформити вчасно дану спадщину в нотаріальній конторі у встановлений строк не міг через втрату документів. Він звернувся до Кременецької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Однак нотаріусом йому відмовлено у видачі свідоцтва, оскільки така заява повинна бути подана у шестимісячний строк з часу смерті спадкодавця. Позивач у судове засідання не з`явився, однак надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує з підстав, наведених у ньому та просить його задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, однак на адресу суду від в.о. селищного голови Волинець М. надійшла заява про розгляд справи у відсутності представника Вишнівецької селищної ради. Позовні вимоги визнає. Суд, в силу ч.3 ст.211 ЦПК України, вважає за можливе розглянути дану справу за відсутності сторін. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі Ухвалою Кременецького районного суду Тернопільської області від 14.07.2021 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 09.08.2021 надійшло клопотання позивача про заміну первісного відповідача [PERSON] на належного відповідача Вишнівецьку селищну раду. Ухвалою Кременецького районного суду Тернопільської області від 12.08.2021 клопотання задоволено та замінено первісного відповідача [PERSON] на належного відповідача Вишнівецьку селищну раду. Ухвалою Кременецького районного суду Тернопільської області від 20.09.2021 справу призначено до судового розгляду. 29.09.2021 надійшла заява від представника відповідача про визнання позову. Частиною 1 статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з вимогами ч. 4 ст. 206 ЦПК України, судом перевірено, що заява відповідача про визнання позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб. Враховуючи, що відповідач позов визнав, визнання ним позову не суперечить інтересам сторін, тому суд приймає визнання позову відповідачем та приходить до висновку про можливість ухвалення рішення про задоволення позову. Фактичні обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Суд, дослідивши письмові докази у справі, встановивши фактичні обставини та зміст спірних правовідносин приходить до наступних висновків. З свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 02 грудня 2005 року, виданого Устечківською сільською радою Кременецького району Тернопільської області, актовий запис № 20 вбачається, що [PERSON] померла [INFO] . З сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ТР № 0079057 від 29 серпня 1996 року вбачається, що [PERSON] на підставі рішення Кременецької РДА від 19 серпня 1996 року, № 37 належить право на земельну частку (пай) у колективному сільськогосподарському підприємств «Колос». З свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 17 грудня 2007 року, виданого Устечківською сільською радою Кременецького району Тернопільської області, вбачається, що [PERSON] померла [INFO] . З витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст. 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 00031009838 вбачається, що [PERSON] народився [INFO] та його матір`ю була [PERSON] . З свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 18 вересня 2012 року, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Тернопільського міського управління юстиції, вбачається, що [PERSON] помер [INFO] . З свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 25 квітня 1977 року, виданого у м. Тернопіль, вбачається, що [PERSON] народився [INFO] . Його батьками були [PERSON] та [PERSON] . З акту проведення опитування №30 від 03 червня 2021 року, довідки виданої Вишнівецькою селищною радою від 03 червня 2021 року № 172-13 вбачається, що [PERSON] була незаміжня та одинока. З повідомлення державного нотаріуса Кременецької державної нотаріальної контори Остапчука В.П. від 05 червня 2021 року № 01-16 вбачається, що [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ним постійне місце проживання зі спадкодавцем [PERSON] не підтверджено відповідними документами і у вказаний термін [PERSON] не подав заяву про прийняття спадщини. Як стверджує позивач подати заяву на оформлення і оформити вчасно дану спадщину в нотаріальній конторі у встановлений строк не міг через втрату правовстановлюючих документів. Таким чином, виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини. Оцінка суду Дослідивши письмові докази в їх сукупності, взявши до уваги пояснення позивача, відсутність заперечень зі сторони відповідача, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У Постанові № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного суду України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи вищенаведені обставини справи, а саме те, що відповідачем відповідно до поданої заяви позов визнано, вказане визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а також із врахуванням поважності причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд вважає, що [PERSON] слід визначити додатковий строк, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Розподіл судових витрат У відповідності до ч.1 ст. 142 ЦПК України та ч.2 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Outcome: approved