Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-29 00:00:00

ТОВ «Вердикт Капітал» пред`явило позов до [PERSON] про стягнення кредитної заборгованості й просило відшкодувати йому судові витрати. В обґрунтуванні позову вказано, що між [PERSON] та ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит» 27.10.2011 був укладений кредитний договір № 03-959/08-А, за умовами якого банк надав позичальнику кредит у розмірі 19372 дол. США за сплатою 19 % річних. Банк належним чином виконав свої зобов`язання за кредитним договором, надавши позичальнику вказані кошти. 15.11.2018 між ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит» та ТОВ «Вердикт Капітал» було укладено договір про відступлення права вимоги, відповідно до якого ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит» відступило ТОВ «Вердикт Капітал», а ТОВ «Вердикт Капітал» набуло права вимоги за кредитним договором, з-поміж інших, № 03-959/08-А. Станом на 22.10.2019 розмір заборгованості становить 13433870 грн 28 коп., з яких: 419216,55 грн. заборгованість за кредитом (за тілом кредиту); 436132,48 грн. заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги; 75677,77 грн. заборгованість за нарахованими відсотками згідно Кредитного Договору (з моменту відступлення права вимоги по дату виготовлення розрахунку заборгованості); 22119,39 грн. заборгованість по комісії; 12480724,07 грн. заборгованість по пені. Тому позивач просив стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором в розмірі 185420,11 грн., судовий збір у розмірі 2781,30 грн. Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10.12.2019 відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 20.10.2020 підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду. Представник позивача у судове засідання не з`явився, із позовом подав заяву у якій позов підтримав, просив розглянути справу без участі представника, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся. Фіксування судового засідання технічним записом не здійснювалося відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку, що в позов слід задовольнити із таких підстав. Між [PERSON] та ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит» 27.10.2011 був укладений кредитний договір № 03-959/08-А, за умовами якого банк надав позичальнику кредит у розмірі 19372 дол. США за сплатою 19 % річних. Банк належним чином виконав свої зобов`язання за кредитним договором, надавши позичальнику вказані кошти. 15.11.2018 між ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит» та ТОВ «Вердикт Капітал» було укладено договір про відступлення права вимоги, відповідно до якого ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит» відступило ТОВ «Вердикт Капітал», а ТОВ «Вердикт Капітал» набуло права вимоги за кредитним договором, з-поміж інших, № 03-959/08-А. Станом на 22.10.2019 розмір заборгованості становить 185420,11 грн., з яких: нараховані 3 % річних 22119,39 грн.; нарахована пеня за подвійною обліковою ставкою НБУ 147656,11 грн. Згідно\~ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що була передана йому позикодавцем) у строк та порядку, що встановлені договором. Згідно із ч. 2\~ст. 1050 Цивільного кодексу України, якщо договором встановлено обов`язок позичальника повернути позику частинами\~(з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів, належних йому. Згідно\~ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог\~Цивільного Кодексу України. Статтею 629 ЦК України\~передбачено, що договір є обов`язковим для виконання, а\~в ч.1\~ст. 625 ЦК України\~зазначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Статтею 612 ЦК України\~передбачено, що боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором\~за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Згідно ч.3ст.549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Пеня є особливим видом відповідальності за неналежне виконання зобов`язання, яка, крім відшкодування збитків після вчиненого порушення щодо виконання зобов`язання, передбачає додаткову стимулюючу функцію для добросовісного виконання зобов`язання. Згідно ч.2 ст. 625 ЦК України в разі порушення грошового зобов`язання боржник, який прострочив його виконання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. На підставі викладеного слід стягнути із [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» заборгованість в розмірі 185420 грн 11 коп., з яких: нараховані 3 % річних 22119 грн 39 коп., нарахована пеня за подвійною обліковою ставкою НБУ 147656 грн 11 коп. Питання судових витрат суд вирішує на підставі ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved