Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-04 00:00:00

Товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» (далі - ТОВ Факторингова компанія «Вектор Плюс») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про звільнення майна з-під арешту. Зазначало, що 07.08.08 між [PERSON] і ВАТ «Сведбанк» було укладено кредитний договір № 2706/0808/88-495. На забезпечення виконання зобов`язань за зазначеним договором між [PERSON] і ВАТ «Сведбанк» було укладено іпотечний договір № 2706/0808/88-495-Z-1 від 07.08.08. Відповідно до умов іпотечного договору [PERSON] було передано в іпотеку ВАТ «Сведбанк» квартиру [ADDRESS] . 28.11.12 між ПАТ «Сведбанк», яке є правонаступником ВАТ «Сведбанк», і ТОВ Факторингова компанія «Вектор Плюс» було укладено договір факторингу№ 15 відповідно до якого ПАТ «Сведбанк» уступило ТОВ Факторингова компанія «Вектор Плюс» право вимоги за кредитним договором до [PERSON] 10.05.17 ТОВ Факторингова компанія «Вектор Плюс» стало відомо про те, що відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва від 30.05.12 на предмет іпотеки - квартиру [ADDRESS] , накладено арешт. Посилаючись на те, що ТОВ Факторингова компанія «Вектор Плюс» не має можливості скористатися своїм правом щодо задоволення своїх вимог за рахунок предмету іпотеки, оскільки на зазначену квартиру накладено арешт, позивач просив звільнити з-під арешту квартиру [ADDRESS] . У судове засідання позивач не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, у якій просив позов задовольнити у повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання відповідно до ст. 128 ЦПК України був повідомлений належним чином. Відповідно до ст. 223 ЦПК України суд увалив розглядати справу за відсутності учасників справи. Вивчивши позов, дослідивши та оцінивши письмові докази в справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом установлено, що відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 10.05.17 на квартиру [ADDRESS] , накладено арешт на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва від 30.05.12 (а.с. 24-26). З доданої до позову копії ухвали Печерського районного суду м. Києва від 30.05.12 (а.с. 27-28) вбачається те, що арешт на квартиру було накладено з метою забезпечення позову у справі. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами (ч. 1 ст. 18 ЦПК України). Порядок скасування заходів забезпечення позову визначений ст. 158 ЦПК України. Так, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. Таким чином, законодавцем визначений чіткий порядок скасування заходів забезпечення позову. Оскільки, як установлено судом, арешт на спірну квартиру був накладений на підставі ухвали суду з метою забезпечення позову, порядок вирішення питання щодо скасування заходів забезпечення позову визначений ст. 158 ЦПК України, таким чином позивач обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, а тому правових підстав для задоволення позову немає.

Outcome: dismissed