Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-22 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 03.12.2019 року у справі № 756/3998/18 задоволено позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про поділ спільного сумісного майна подружжя. 13.03.2020 року представник позивачки - адвокат Приходченко О.В. звернувся до суду з заявою про виправлення описки у вищезазначеному рішенні суду, а саме просив суд, зазначити в резолютивній частині рішення вірну загальну площу квартири [ADDRESS] - 78,6 кв.м., замість невірно вказаної загальної площі даної квартири - 68,60 кв.м. Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Таким чином, суд вважає за можливе розглянути питання про виправлення описки без участі осіб. З матеріалів справи вбачається, що рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 03.12.2019 року у справі № 756/3998/18 задоволено позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про поділ спільного сумісного майна подружжя, визнано квартиру [ADDRESS] - спільною сумісною власністю подружжя [PERSON] та [PERSON] ; проведено поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя [PERSON] та [PERSON] та визнано за [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , право власності на 1/2 частину квартири [ADDRESS] ; проведено поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя [PERSON] та [PERSON] та визнано за [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , право власності на 1/2 частину квартири [ADDRESS] . Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. При цьому, в розумінні вказаних положень Цивільно-процесуального кодексу України описка - це помилка, зумовлена неправильним написанням слів, внаслідок чого виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, тобто написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначенні дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення (ухвали), в якій будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Матеріали справи сформовані позивачем, окрім інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, на які посилається адвокат Приходченко О.В., містять відомості, а саме: договір купівлі продажу майнових прав на квартиру [ADDRESS] №1/1А/кп від 27.02.2015 року, за якими позивачем та відповідачем у справі отримано майнові права на вказану квартиру загальною площею 68,60 кв.м. (а.с. 53-57). Окрім цього, загальна площа зазначеної квартири у розмірі 68,60 кв.м. підтверджується актом приймання-передачі квартири за договором купівлі-продажу майнових прав №1/1А/кп від 27.02.2015 року (а.с. 58). При цьому, у рішенні суду від 03.12.2019 року у справі № 756/3998/18 зазначено саме ті відомості про загальну площу квартири [ADDRESS] , які вказані в копіях документів, наданих позивачем як докази у справі, внаслідок чого не можна стверджувати, що у рішенні міститься описка. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed