Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-27 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. Позивач [PERSON] 03 листопада 2021 року звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором. В обґрунтування вимог позивач вказує, що відповідно до умов договору позики від 22 січня 2021 року позивач надав [PERSON] позику в розмірі 77644 грн. на строк до 22 квітня 2021 року. Оскільки [PERSON] не виконав зобов`язання щодо повернення коштів в розмірі 77644 грн., заборгованість відповідачка за розрахунком позивача за Договором Позики складає: - заборгованість за п.1 Договору позики грошей у сумі - 77644, 00 (сімдесят сім тисяч шістсот сорок чотири) гривні 00 копійок; \~ \~ \~ \~- 3% річних від простроченої суми заборгованості відповідно до ст. 625 ЦК України 1267,25 (одна тисяча двісті шістдесят сім) гривень 25 коп.;\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~- пеня у розмірі 10% (десять процентів) від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання, за кожний день прострочення згідно п.8. Договору станом на день складання дійсної позовної заяви складає 1541825, 60 (один мільйон п`ятсот сорок одна тисяча вісімсот двадцять п`ять) гривень 60 копійок. -штраф у розмірі 5% (п`ять процентів) від суми позики, зазначеній у п.1 Договору, за кожне порушення строків сплати позики згідно п. 8. Договору станом на день складання дійсної позовної заяви складає 11 646, 60 (одинадцять тисяч шістсот сорок шість) гривень 60 копійок. Враховуючи, що сума штрафних санкцій за невиконання зобов`язання значно перевищую основну суму боргу просив, стягнути 77644 грн. у якості основної суми боргу та 77644 грн. в якості штрафних санкцій, а також 151320 грн. 00 коп. штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання згідно п.36 договору застави, 28000 грн. витрат на правову допомогу та 3066 грн. 08 коп. витрат по сплаті судового збору. Представник позивача адвокат Непомнющий О.М. надав суду заяву про підтримання позовних вимог, про розгляд справи у його відсутність, не заперечував щодо заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням. Відповідач в судове засідання на розгляд справи не з`явився, причини неявки не повідомив, заяву до суду про розгляд справи без його участі та відзив не надав. Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 09 листопада 2021 року відкрито провадження по справі та постановлено розгляд справи проводити в спрощеному порядку із викликом сторін. Згідно з частиною 3 статті 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності, а тому судом ухвалено про розгляд справи у відсутність сторін. Враховуючи вимоги\~ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив здійснювати заочний розгляд цієї цивільної справи за правилами гл. 11\~розділу ІІІ ЦПК України на підставі наявних у ній доказів. У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності з вимогами частини 2 статті 247 ЦПК України, не здійснювалося. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що 22 січня 2021 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір позики на суму 77644 грн. (а.с.18). Факт отримання коштів в розмірі 77644 грн. відповідачем від позивача підтверджується розпискою (а.с.22). Відповідно до п.3 договору позики, строк повернення грошових коштів становить до 22 квітня 2021 року. \~\~\~\~Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права. Згідно\~ст.\~\~526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору. Згідно\~ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до\~ст. 1046 ЦК України\~за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики). У відповідності до вимог\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є реальним договором згідно з абз. 2 ч. 1\~ст. 1046 ЦК України, договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Частиною 2\~ст. 1047 ЦК України\~передбачено, що на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. Отже, письмова форма позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику. Оцінюючи надані докази в сукупності, суд приходить до висновку, що між сторонами було укладено договір позики, наявність у позивача оригіналу розписки [PERSON] підтверджує факт отримання останнім коштів за договором позики. За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог щодо стягнення з [PERSON] заборгованості за договором позики в розмірі 77644 грн. Що стосується позовних вимог про стягнення штрафних санкцій, то суд приходить до висновку, що в цій частині позов слід задовольнити частково, виходячи із наступного. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України). \~ \~ \~Згідно розрахунку позивача , відповідачу нараховно штрафні санції відповідно до умов договору позики, а саме: \~ \~ \~ \~- 3% річних від простроченої суми заборгованості відповідно до ст. 625 ЦК України 1267,25 (одна тисяча двісті шістдесят сім) гривень 25 коп.;\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~- пеня у розмірі 10% (десять процентів) від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання, за кожний день прострочення згідно п.8. Договору станом на день складання дійсної позовної заяви складає 1541825, 60 (один мільйон п`ятсот сорок одна тисяча вісімсот двадцять п`ять) гривень 60 копійок. -штраф у розмірі 5% (п`ять процентів) від суми позики, зазначеній у п.1 Договору, за кожне порушення строків сплати позики згідно п. 8. Договору станом на день складання дійсної позовної заяви складає 11 646, 60 (одинадцять тисяч шістсот сорок шість) гривень 60 копійок. Правильність нарахування штрафних санкцій відповідачем не спростована. \~ \~ \~\~ \~Проте , із огляду на компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так і процентів річних за час затримки розрахунку відповідно до\~статті 625 ЦК України, оскільки всі вони спрямовані на відновлення майнової сфери боржника. Суд оцінює співмірність заявлених до стягнення сум санкцій у вигляді штрафу, пені і процентів річних та враховує, що не є справедливим, коли наслідки невиконання боржником зобов`язання вочевидь більш вигідні для кредитора, ніж належне виконання такого зобов`язання. (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року у справі №902/417/18). \~Зважаючи на викладене, відповідно до ч.3.ст.551\~ЦК України, суд вважає за можливе зменшити розмір нарахованої пені до 77644 грн. Крім того, відповідно до п.36 Договору застави укладеного між сторонами передбачено, що у разі порушення Заставодавцем умов Договору застави, Заставодавець сплачує заставодержателю пеню у розмірі 1 % від зазначеної в п.7 договору суми за кожен день прострочення. Тому, враховуючи, що відповідачем було порушено вимоги договору позики та застави, а саме прострочено виконання зобов`язання на 194 дні, суд вважає можливим стягнути з відповідача на користь позивача пеню в сумі 151320 грн. Таким чином, з відповідача належить стягнути 306608 грн. 00 коп. (77644 грн.+77644 грн.+151320 грн.) Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до змісту вимог ч. 1\~ст. 141 ЦПК України,\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судом встановлено,\~що за\~подання даного\~позову позивач\~поніс витрати\~по сплаті\~судового збору\~в розмірі\~3066\~гривень 08 коп.\~та витрати на професійну правову допомогу в розмірі 28000 грн., що підтверджується наявними у матеріалах справи квитанціями на зазначену суму, також договором про надання правової допомоги , актом розрахунку (а.с.1, 11-14). Враховуючи те, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню, а отже із відповідача слід стягнути вищевказані судові витрати, що становить 31066 грн. 08 коп. на користь позивача, які підтверджені документально та обгрунтовані. Підстави для негайного виконання рішення відсутні. \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved