overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-20 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15.09.2020 року у справі № 756/8014/19 за позовом Першого заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 7 в інтересах держави в особі Київської міської ради до [PERSON] , [PERSON] про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно та визнання спадщини відумерлою задоволено частково, визнано недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна - квартири [ADDRESS] , укладений між [PERSON] та [PERSON] 16.02.2018 за № 51, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шупенею О.М., скасовано державну реєстрацію права власності [PERSON] на нерухоме майно - квартиру [ADDRESS] , здійснену 16.02.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шупенею О.М. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1487829180000; номер запису про право власності 24878383) та стягнуто в дольовому порядку з [PERSON] , [PERSON] на користь Прокуратури м.Києва витрати по сплаті судового збору у розмірі 3842 гривні, з кожного по 1921 гривні. Постановою Київського апеляційного суду від 18.02.2021 вищезазначене рішення в частині вимог про визнання спадщини відумерлою скасовано та ухвалено нове, в якому визнано відумерлою спадщину, яка відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] , [INFO] , що складається з нерухомого майна - квартири [ADDRESS] та передати її у власність територіальної громади міста Києва та стягнуто з [PERSON] та [PERSON] на користь Київської міської прокуратури по 2881,50 грн. з кожного в рахунок відшкодування судових витрат, пов`язаних із розглядом справи в суді апеляційної інстанції. Під час розгляду справи судом не було ухвалено рішення відносно судових витрат, а саме судового збору, сплаченого за подання заяви про вжиття заходів забезпечення позову. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 21.07.2021 року було допущено процесуальне правонаступництво позивача - Київської місцевої прокуратури № 7 на Подільську окружну прокуратуру м. Києва. Учасники справи в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Суд вважає можливим вирішити питання про ухвалення додаткового рішення за їх відсутності. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Ухвалою суду від 14.06.2019 вжито заходи забезпечення позову в даній справі. Позивачем при зверненні до суду з заявою про це було сплачено судовий збір у розмірі 960,50 грн. З урахуванням задоволення заявлених вимог щодо забезпечення позову і по суті справи, суд вважає правильним ухвалити додаткове рішення в даній справі,стягнувши з відповідачів на користь Київської міської прокуратури 960 грн витрат по сплаті судового збору за подачу до суду заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-01 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м.Києва від 15.11.2016 року було частково задоволено позовні вимоги ПАТ «Всеукраїнський Банк Розвитку» до [PERSON] про стягнення заборгованості, постановлено стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 74 612,16 гривень, а також судові витрати. 20.04.2017 року представник позивача звернувся до суду з заявою про виправлення описки у вказаному судовому рішенні, посилаючись на те, що при вирішенні питання про стягнення судового збору в резолютивній частині судового рішення, зазначено про його стягнення на користь ПАТ КБ «ПриватБанк», а не ПАТ «Всеукраїнський Банк Розвитку». Згідно ст.219 ЦПК України, суд з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, може виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні, про що постановляється ухвала. Особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з'явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Суд вважає можливим розглянути справу за їх відсутності, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду справи. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява ПАТ «Всеукраїнський Банк Розвитку» підлягає задоволенню, а описка, допущена у резолютивній частині підлягає виправленню шляхом винесення ухвали про це. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-05 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2012 року позов задоволений частково. Стягнуто з [PERSON] ( ідентифікаційний номер [NUMBER], зареєстрована за адресою [ADDRESS]) на користь ПАТ « Родовід Банк» ( ідентифікаційний номер 14349442) заборгованість за кредитним договором №37.3/МБ-099.07.1 від 17 вересня 2007року, а саме заборгованість за кредитом у розмірі 1636 доларів 79 центів США, пеню у розмірі 1000 доларів США, три відсотки річних від простроченої суми у розмірі 193 долари 74 центів США, а всього 2830 доларів США 53 центи США, що за офіційним курсом НБУ станом на 18 квітня 2012року становить 22601( двадцять дві тисячі шістсот одна) грн..78 коп. та сплачені судові витрати у розмірі 226( двісті двадцять шість) грн..02коп. [PERSON] звернулася з заявою про перегляд вищезгаданого рішення, посилаючись на те, що відповідач не могла бути присутня в судовому засіданні. Вона не була повідомлена про розгляд справи належним чином, тому була позбавлена своїх законних прав та інтересів, а саме позбавлена можливості надати відповідні докази, як на підставу заперечень, проти звернених до нього позовних вимог. Окрім того при постановці рішення Оболонським районним судом було порушено принцип рівності перед законом і судом, принцип змагальності та принцип законності. Відповідно до ст. 224 ЦПК України, суд може провести заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів за відсутності відповідача, який повідомлений про час і місце розгляду справи і від якого не надійшло відомостей про причини неявки. Відповідно до ст.. 228 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] отримала копію даного заочного рішення суду 18.10.2012року та 07.11.2012р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення ( а. с. 66,69). Згідно ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що дана заява не підлягає задоволенню, оскільки [PERSON] належним чином була повідомлена про розгляд справи, який був призначений на 15.10.2012р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення(а.с. 55), окрім того вона отримала копію заочного рішення суду 18.10.2012року та 07.11.2012р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення ( а. с. 66,69), однак з заявою про перегляд заочного рішення звернулася до суду лише 21.03.2014 року.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-07 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2015 року було задоволено позов публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський банк розвитку» до [PERSON] та [PERSON] про стягнення заборгованості. 13.11.2015 року представник публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський банк розвитку» звернувся до суду з заявою, в якій просить виправити описку в рішенні суду, а саме зазначити в його резолютивній частині, що заборгованість необхідно стягнути на користь публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський банк розвитку». Сторони до судового засідання не з'явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомили. Відповідно до ч. 4 ст. 219 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Таким чином суд вважає за можливе розглянути питання про виправлення описки без участі осіб, які не з'явилися. Суд дослідивши матеріали справи, приходить до висновку що у рішенні Оболонського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2015 року міститься описка, а саме на зазначено на користь кого необхідно стягнути заборгованість. Відповідно до ст. 219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-04 00:00:00

рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15 квітня 2014 року позов позовом ПАТ «Лізинг інформаційних технологій» до [PERSON] про стягнення заборгованості задоволено частково. До суду звернувся представник позивача Костиркін О.Л. із заявою, в якій просить внести зміни в рішення від 15 квітня 2014 року та змінити текст рішення « 15696 (п'ятнадцять тисяч шістсот дев'яносто шість) гривень 95 копійок - штрафних санкцій» на текст « 73544 (сімдесят три тисячі п'ятсот сорок чотири) гривні 77 копійок - штрафних санкцій». У судове засідання сторони не з'явились, про час і місце судового розгляду заяви повідомлялись належним чином, про що в матеріалах справи містяться відповідні документи. Суд, вивчивши заяву та матеріали справи, дійшов висновку, що заява представника позивача задоволенню не підлягає з наступних підстав. Відповідно до ст. 219 ЦПК України суд може за власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Відповідно до п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 N 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте, якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Представник позивача в своїй заяві фактично ставить питання не про виправлення описки чи арифметичної помилки, а про внесення змін до рішення суду та зміну суми грошових коштів, які мають бути стягнені з відповідача, що тягне за собою зміну змісту рішення суду. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-22 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15 липня 2011 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано та стягнуто з останнього на користь [PERSON] аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] , з 06.05.2011 року до досягнення повноліття дитини в розмірі 500 грн. щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Заявник після розірвання шлюбу змінила своє прізвище з [PERSON] на [PERSON] . У заві [PERSON] просить роз`яснити рішення суду в частині, що стосується порядку індексації присудженої суми аліментів. Сторони в судове засідання не з`явились, про час та дату розгляду повідомлялись належним чином, про причини неявки не повідомили. Зі змісту ст. 271 ЦПК України, вбачається, що неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Суд, вивчивши заяву, дослідивши матеріали справи встановив наступне. Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15 липня 2011 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано та стягнуто з останнього на користь [PERSON] аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] , з 06.05.2011 року до досягнення повноліття дитини в розмірі 500 грн. щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. З матеріалів справи вбачається, що заявник після розірвання шлюбу змінила своє прізвище з [PERSON] на [PERSON] . У відповідності до ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. У заяві про роз`яснення рішення має зазначатися, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, які припускаються варіанти тлумачення, як це впливає на його виконання. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що вищевказане рішення суду є повністю зрозумілим і не викликає подвійних трактувань. Із заяви ж про роз`яснення судового рішення вбачається, що заявник шляхом роз`яснення рішення в цивільній справі фактично намагається змінити та доповнити резолютивну частину рішення і отримати роз`яснення щодо порядку його виконання. Суд звертає увагу заявника, що індексація присудженої суми аліментів здійснюється державним виконавем, невиконання останнім вказаного не позбавляє заявника можливості звернутись із скаргою на його дії чи бездіяння в порядку визначеному ЦПК України. За таких обставин суд не вбачає підстав для задоволення заяви. Враховуючи наведене та

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-20 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15 листопада 2013 року задоволено позов ПАТ «Універсал Банк» до [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки. Представник позивача звернувся з заявою про виправлення описки в виконавчому листі, а саме неправильно зазначена адреса відповідача [PERSON]. Замість [ADDRESS], вказано [ADDRESS]. В судове засідання, призначене для розгляду вказаного питання сторони по справі не з'явилися, проте неявка цих осіб не перешкоджає розгляду заяви. Відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України, суд, який видав виконавчий лист, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий лист таким, що не підлягає виконанню, та стягнути на користь боржника безпідставно одержане стягувачем за виконавчим листом.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-29 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 16.03.15 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. [PERSON] подала заяву про винесення додаткового рішення, а саме зазначає, що судом не вирішено питання зміну її прізвища на дошлюбне [PERSON]. Так, відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 1, 2 ст. 115 СК України розірвання шлюбу, здійснене в порядку, передбаченому статтями 106 і 107 цього Кодексу, повинно бути зареєстроване в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Положеннями ч.ч. 6, 7 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільної стану» встановлено, що той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу. Про державну реєстрацію розірвання шлюбу та про розірвання шлюбу, здійснене в судовому порядку, робиться відмітка в актовому записі про шлюб. Таким чином, питання відновлення дошлюбного прізвища здійснюється вирішується під час державної реєстрації розірвання шлюбу в органі державної реєстрації актів цивільного стану, з приводу цієї вимоги не ухвалено рішення, а тому суд вважає за необхідне винести додаткове рішення, яким у задоволенні позову в частині зміни прізвища відмовити. З викладеного,

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-29 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 16.03.2018 частково задоволено позовні вимоги [PERSON], [PERSON], стягнуто з [PERSON] та [PERSON] на користь позивача [PERSON] грошові кошти у розмірі 50908,00 грн. та на користь позивача [PERSON] грошові кошти у сумі 49408,00 грн., а також вирішено питання про розподіл судових витрат. Разом з тим у рішенні суду допущено описку, а саме у третьому абзаці резолютивної частини рішення невірно зазначено дані особи, на користь якої необхідно стягнути грошові кошти: замість «на користь [PERSON]» вказано невірно «на користь [PERSON]». Згідно з ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. Враховуючи вищенаведене, суд вважає за необхідне внести виправлення у вищевказане рішення суду.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-16 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 16.05.2013 року у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Управ-Дом» до [PERSON] про стягнення заборгованості позов було задоволено. Представник відповідача звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду, посилаючись на те, що відповідач по справі не отримував судових повісток про явку до суду, що позбавило її можливості бути присутньою в судовому засіданні. Посилається на те, що відповідач не погоджується з розрахунком заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд прибудинкової території. При розгляді справи за відсутності відповідача судом не повно з'ясовані обставини, що мають значення для справи, а заявлені позивачем вимоги належним чином не обґрунтовані. Просить суд скасувати заочне рішення Оболонського районного суду м.Києва від 16.05.2013 року та призначити справу до розгляду в загальному порядку. В судовому засіданні представник заявника [PERSON] підтримав заяву про перегляд заочного рішення. Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечувала, посилаючись на те, що рішення суду було прийнято з додержанням норм процесуального та матеріального права, а підстави які наведені заявником для скасування заочного рішення є необґрунтованими. Згідно ч.1 ст.232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява відповідача про перегляд заочного рішення суду є обґрунтованою, а тому рішення суду від 16.05.2013 року підлягає скасуванню, а справа призначенню до розгляду в загальному порядку. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-04 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 16.06.2011року позов задоволений. Визнано [PERSON], [PERSON] таким, що втратили право користування жилим приміщенням за адресою [ADDRESS]. [PERSON]звернулася з заявою про перегляд вищезгаданого рішення, посилаючись на те, що відповідач не могла бути присутня в судовому засіданні. Вона не була повідомлена про розгляд справи належним чином, тому була позбавлена своїх законних прав та інтересів, а саме позбавлена можливості надати відповідні докази, як на підставу заперечень, проти звернених до нього позовних вимог. Окрім того при постановці рішення Оболонським районним судом було порушено принцип рівності перед законом і судом, принцип змагальності та принцип законності. В судовому засіданні заявниця заяву підтримала пояснила суду, що їй було відомо про постановлене рішення, однак вона не мала можливості звернутися до суду з заявою раніше, оскільки доглядала хвору матір. Відповідно до ст. 224 ЦПК України, суд може провести заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів за відсутності відповідача, який повідомлений про час і місце розгляду справи і від якого не надійшло відомостей про причини неявки. Згідно ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що дана заява не підлягає задоволенню, оскільки відповідач неодноразово викликався на судові засідання шляхом направлення поштової кореспонденції на адресу реєстрації та засоби масової інформації.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-17 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 16.07.2015 року шлюб сторін розірваний. Відповідачка звернулася до суду з заявою про ухвалення додаткового рішення в справі і вказує на то що при прийнятті рішення по справі не було вирішено питання про судові витрати. Суд акцентує увагу позивача на тому, що вирішуючи питання про винесення додаткового рішення суд не вправі приймати рішення по тим вимогам, які не були предметом розгляду справи. Позивач у судове засідання не з»явився, про час розгляду справи повідомлений належним чином, до судового засідання надав клопотання про розгляд заяви за його відсутності. Відповідач в судове засідання не з»явився, про час розгляду справи повідомлений належним чином про причини неявки суд не повідомив. Виходячи з цього, на підставі ч.3 ст.220 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути заяву в його відсутності. Суд, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для ухвалення додаткового рішення в справі, виходячи з наступного. Відповідно до ст.220 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою осіб, які беруть участь у справі, чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо стосовно якої-небудь позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не постановлено рішення. Відповідно до п.20 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року « Про судове рішення у цивільній справі» додаткове рішення може бути ухвалено лише у випадках і за умов, передбачених статтею 220 ЦПК;воно не може змінити суті основного рішення або містити в собі висновки про права та обов'язки осіб, які не брали участі у справі, чи вирішувати вимоги, не досліджені в судовому засіданні. Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Вимоги про стягнення в дохід держави при реєстрації розірвання шлюбу Законом України «Про судовий збір» не передбачено. При порушенні питання про ухвалення додаткового рішення з інших підстав, суд ухвалою відмовляє в задоволенні заяви. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed