Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-29 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. Представник позивачки [PERSON] - адвокат Михайлюк Д.А. подав до суду позовну заяву до [PERSON] (відповідачка), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Журавненська територіальна громада, в якій, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить: встановити факт, що [PERSON] спільно проживала зі своєю матір`ю [PERSON] на момент її смерті, що настала [INFO] ; визначити [PERSON] додатковий строк, достатній для прийняття спадщини у порядку спадкування за законом на спадкове майно, що належало її матері [PERSON] , яка померла [INFO] терміном на три місяці. В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору позивач покликається на те, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить право на середню земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності ССП ім. Шевченка, розміром 2,58 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі на підставі Сертифіката на право на середню земельну частку серії ЛВ №0154116. На випадок смерті [PERSON] заповіту не склала. Після смерті матері позивачка звернулася до нотаріуса з заявою про оформлення спадщини, проте їй було відмовлено у зв`язку з тим, що вона пропустила шестимісячний строк для звернення до нотаріальних органів. Її мати до дня своєї смерті, яка настала [INFO] проживала в с. Буянів Жидачівського району. Мати позивачки була похилого віку і потребувала стороннього догляду, тому позивачка проживала з нею та доглядала її і вважається такою, що прийняла спадщину. Відповідачка правом на подання відзиву не скористалася. Третя особа правом на подання пояснень не скористався. У судовому засіданні представник позивачки позов підтримав повністю, покликаючись на викладені у ньому обставини, суду пояснив, що причинами пропуску строку звернення із заявою до нотаріуса є незнання позивачкою законів та важке матеріальне становище. Вона постійно проживала разом з матір`ю, тому вважала, що може звернутися до нотаріуса у любий час. Відповідачка у судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та визнання позову. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та у якій зазначив про відсутність на час розгляду даної справи у суді інформації, яка була б підставою щодо заперечення стосовно предмету даної заяви. Заяви, клопотання, подані учасниками справи. Позивачкою подано заяву про відкладення підготовчого засідання у зв`язку з уточненням позовних вимог (а.с.47), заяву про розгляд підготовчого засідання за її відсутності та призначення справи до судового розгляду по суті (а.с.74-75). Представником позивачки подано клопотання про відкладення підготовчого засідання (а.с.62), клопотання про відкладення розгляду справи (а.с.81). Відповідачкою подано заяву про розгляд справи за її відсутності та визнання позову (а.с.69). Представником третьої особи подано заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с.72). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 19.08.2020 прийнято цивільну справу до розгляду та призначено справу до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.42-43). Ухвалою підготовчого засідання від 13.10.2020 відкладено підготовче засідання (а.с.49). Ухвалою підготовчого засідання від 10.02.2021 замінено первісного відповідача на належного відповідача та залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (а.с.63-64). Ухвалою від 06.05.2021 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.74-75). Ухвалою судового засідання від 01.10.2021 відкладено розгляд справи (а.с.82). Суд, заслухавши аргументи представника позивачки, з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню частково виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 17.04.1968 (а.с.84). [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 28.04.1990 в с.Монастирець Жидачівського району Львівської області. Після укладення шлюбу дружині змінено прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с.9). Згідно із Сертифікатом на право на земельну частку (пай) Серії ЛВ №0154116 та витягу із Книги реєстрації Сертифікатів на право на земельну частку (пай) по Мельницькій сільській раді, [PERSON] на підставі розпорядження Жидачівської райдержадміністрації від 24.10.1996 №686 належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності ССП ім. Шевченка на території Мельницької с/р, розміром 2,58 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (а.с.10, 11). [PERSON] помер [INFO] , а [PERSON] померла [INFO] в с. Буянів Жидачівського району Львівської області, про що свідчать свідоцтва про смерть від 07.02.2001, 27.04.2015 (а.с.12, 13). Згідно з довідкою по формі спадщини Мельницької сільської ради від 13.02.2017, матір`ю [PERSON] є [PERSON] , яка проживала і була зареєстрована в с.Буянів Жидачівського району Львівської області. Разом з нею до дня її смерті проживала без реєстрації її дочка [PERSON] , яка проживає там і в даний час. Заборони та арешту на житловий будинок і господарські будівлі в с. Буянів по даних виконкому немає. Заповіт від [PERSON] в Мельницькій сільській раді не посвідчувався. [PERSON] вступила в управління спадковим майном в шестимісячний термін (а.с.14). Постановою Жидачівської державної нотаріальної контори від 14.02.2017 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно у зв`язку з тим, що вона пропустила піврічний термін, передбачений цивільним законодавством, на подання заяви (а.с.15). Зміст правовідносин. Правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з відсутністю документального підтвердження факту постійного проживання позивачки разом із спадкодавицею на час відкриття спадщини, у зв`язку з чим вона позбавлена можливості у позасудовому порядку юридично оформити спадщину після смерті матері. Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачкою строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини та відмовою нотаріуса з цієї причини у видачі позивачці свідоцтва про право на спадщину після смерті спадкодавиці. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. До правовідносин, які стосуються встановлення фактів, що мають юридичне значення, і які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України). Так, нормою частини 2 статті 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Крім цього, суд застосував норми статей 293 та 294 ЦПК України, які визначають зміст окремого провадження та встановлюють порядок розгляду справ даної категорії. Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють правовідносини щодо встановлення фактів, які мають юридичне значення, визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах. Також, суд зважає на роз`яснення, викладені у пунктах 1, 16 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Відповідно до приписів частини 1 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Вимогами частини 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з приписами частини 1 статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За змістом частини 3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах. Крім цього, суд бере до уваги роз`яснення, викладені у пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування». Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що позивачка [PERSON] постійно проживала без реєстрації із своєю матір`ю [PERSON] у с. Буянів Жидачівського району Львівської області до дня її смерті, яка наступила [INFO] . Ця обставина повністю підтверджується безпосередньо дослідженими судом у судовому засіданні письмовими доказами, які не викликають сумнівів у своїй належності та допустимості, а у сукупності є достатніми для встановлення факту їх постійного спільного проживання на час відкриття спадщини. Суд зазначає, що встановлення зазначеного факту породжує для позивачки юридичні наслідки, оскільки усуне перешкоди у реалізації нею права на спадкування за законом після смерті матері [PERSON] . Надаючи оцінку аргументам позивачки щодо причин пропуску строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , а саме: незнання законів та важке матеріальне становище, суд зауважує, що за загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Наведені стороною позивачки причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на переконання суду, не є поважними причинами пропуску такого, оскільки жодним чином не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємиці на вчинення цих дій. Більше того, такі аргументи суд вважає голослівними, оскільки вони не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні належними та допустимими доказами. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суд доходить переконання, що позов слід задовольнити частково. На підставі статей 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України та

Outcome: partial