Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-19 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та відповідача 08 квітня 2021\~року [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Сотник В.М., звернувся до суду із позовною заявою до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. Позов мотивований\~тим,\~що 07.12.2020\~року відбулося\~залиття квартири\~ [ADDRESS] ,\~власником якої\~є позивач.\~Внаслідок залиття\~ було\~пошкоджено стелю\~та оздоблення\~(лакофарбове\~покриття)\~стін кухні,\~ванної,\~коридору та\~двох кімнат\~квартири,\~квартири позивача.\~ Згідно\~акту,\~складеного 08.12.2020\~обслуговуючою компанією\~ТОВ «Управління\~житлом»,\~винною в\~залитті являється\~мешканка квартири\~ [ADDRESS] [PERSON] .Позивач змушений був замовити роботи з осушення квартири на суму 1600 грн., викликати майстра, що коштувало 500 грн. Відповідно до висновку експертного дослідження від 15.02.2021 року №ЕД-19/107-21/216-БТ вартість ремонтно - будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 22\~570,00 грн. Вплив цієї події на звичайний спосіб життя призвели до спричинення моральної шкоди в розмірі 5000 грн. Моральна шкода обґрунтовується тим, що позивач пережив стрес у зв`язку з залиттям його квартири; стрес підсилився тим, що він територіально був віддалений від м. Ужгорода, а тому не міг особисто оцінити ступінь пошкодження майна та стан квартири. Ще протягом декількох днів позивач змушений був вживати заходи на усунення шкоди, збереження майна, фіксування пошкоджень, що фізично вимотувало його. В подальшому на протязі 2-3 днів в позивача внаслідок хвилювання збільшувався тиск, з`являвся головний біль. Ситуація поглиблювалося також тому, що відповідач уникала факту спілкування з приводу залиття квартири. Виходячи з викладеного позивач просить: 1. Стягнути з відповідача [PERSON] завдану матеріальну шкоду в розмірі 24\~670,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 5\~000,00 грн. 2. Стягнути з відповідача [PERSON] судові витрати на користь позивача. Відповідач відзиву на позовну заяву не подала. Заяви ( клопотання) учасників справи. Представником позивача було заявлено клопотання про розгляд справи у відсутності позивача та його представника, проти заочного розгляду справи не заперечує. Інші процесуальні дії у справі. 20 квітня 2021 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено розглядати в порядку загального позовного провадження. 30 червня 2021 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання (стаття 128 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК), в судове засідання не з`явився, а представник позивача не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, судом ухвалено розглядати справу в заочному порядку, що відповідає вимогам\~статей 280-281 ЦПК. Судом на підставі частини другої\~статті 247 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом \~ \~ \~ \~ [PERSON] являється власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі продажу від 13.10.2017 року, посвідченим приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Котляровою Л.В.; витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №100357615 від 13.10.2017 року, виданим приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Котляровою Л.В. Відповідно до акту від 08.12.2020, затвердженого директором ТОВ «Управління Житлом» Ленчак В.Я., складеного комісією в складі головного інженера Готра В.І., майстра [PERSON] , сантехніка [PERSON] ». встановлено, що 07.12.2020 року в будинку [ADDRESS] було залита квартира [ADDRESS] , яка належить [PERSON] . Комісією встановлено, що залиття квартири [PERSON] відбулося з квартири [ADDRESS] , на комісію було запрошено [PERSON] , однак вона відмовилась бути присутньою при складанні акту, зазначивши причину залиття відкритий водопровідний кран. Комісією було встановлено, що винною в залитті квартири [PERSON] являється мешканка квартири [ADDRESS] [PERSON] 11.12.2020 року ПП «Сучасне рішення» було виставлено [PERSON] рахунок фактуру №СФ-0000160 на суму 1600,00 грн. за послуги з осушування приміщення. Представниками ПП «Сучасне рішення» складено Акт №ОУ- 0000032 здачі прийняття робіт (надання послуг) від 11.12.2020 року, відповідно до якого ПП «Сучасне рішення» були проведені роботи по рахунку №СФ-0000160 від 11.12.2020 року. Даний акт Замовником послуги [PERSON] не підписаний. Докази оплати послуги з осушування приміщення в розмірі 1600 грн. в матеріалах справи відсутні. 28.12.2020 року ТОВ «ДІ КОМ» було виставлено [PERSON] рахунок № 90 на оплату послуги «виїзд майстра» на суму 500 грн., рахунок № 89 на оплату підготовчих дії до ремонту, шпаклювання стін з розчищенням, фарбування стін з ґрунтуванням, та інших додаткових робіт на суму 16 660,00 грн. Докази оплати позивачем вказаних рахунків в матеріалах справи в матеріалах справи відсутні. 13.01.2021 [PERSON] на підставі рахунку №6 від 12.01.2021 року оплатив Закарпатському НДЕКЦ МВС України 3 376,80 грн. за проведення будівельно- технічного дослідження. Висновком експертного дослідження від 15.02.2021 року №ЕД-19/107-21/216-БТ стверджено, що вартість ремонтно - будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 22\~570,00 грн. Оцінка суду За змістом положень частини третьої\~статті 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій\~статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Саме до цього зводяться правові висновки щодо застосування норм права, що висловлені Верховним Судом України в постанові від 27 травня 2021 року 761/12945/19. Відповідно до\~статті 76 ЦПК України\~передбачено, що\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Положеннями\~статті 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). В обґрунтування\~позовних вимог\~позивач зазначає,\~що вина\~відповідача щодо\~залиття квартири\~позивача встановлена\~на підставі\~актувід 08.12.2020, затвердженого директором ТОВ «Управління Житлом» Ленчак В.Я., складеного комісією в складі головного інженера Готра В.І., майстра [PERSON] , сантехніка [PERSON] ». Відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляла та не надала інших належних і допустимих доказів щодо причин залиття та розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є процесуальним обов`язком відповідача, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди Враховуючи вище викладене, суд вбачає в діях відповідача порушення законних прав та інтересів позивача, оскільки про це свідчать надані суду докази, які ніяким чином не спростовані відповідачем, який в силу ч.1\~ст. 81 ЦПК України\~також має обов`язок по доведенню доводів своїх заперечень. Згідно\~ст. 1192 ЦК України\~розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідач у добровільному порядку завдану позивачу матеріальну шкоду не відшкодував. У спростування вищезазначеного відповідачем будь-яких доказів не надано. Розмір збитків позивача дорівнює вартості ремонтно - будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , та становить 22\~570,00 грн., що підтверджено висновком експертного дослідження від 15.02.2021 року №ЕД-19/107-21/216-БТ. Існування інших збитків позивачем по справі не доведено, а саме: не доведено здійснення витрат на осушування приміщення, на виклик майстра, на оплату підготовчих дії до ремонту, шпаклювання стін з розчищенням, фарбування стін з ґрунтуванням. Згідно ч. 1\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Позивач обґрунтовує завдання йому моральної шкоди тим, що відповідач своїми діями спричинила моральну шкоду, яка виразилася в негативних переживаннях, нервовій та психологічній напрузі через затоплення квартири та через недобросовісну, недобросусідську поведінку відповідачки. Враховуючи роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п.9\~Постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31 березня 1995 р., згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, при визначенні розміру моральної шкоди суд враховує, що мало місце залиття квартири позивача, з вини відповідача, внаслідок якого було пошкоджено його майно, також вказане залиття спричинило у позивача тривалий стресовий стан та душевні переживання та призвело до необхідності вжиття додаткових заходів задля відновлення порушеного права, а тому суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню, та з відповідача на користь позивача у відшкодування моральної шкоди підлягає стягненню у розмірі 1 000,00 грн. Розподіл судових витрат Окрім того, позивач також просив суд стягнути з відповідача 908 грн. судового збору, 3376,8 грн. вартості будівельно-технічного дослідження. Відповідно до ч.ч. 1-3\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Згідно із ч.ч. 1 та 2\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Оскільки витрати на проведення дослідження, які були понесені позивачем, є судовими витратами в розумінні закону та підтверджені документально, суд вважає, що вимоги в частині стягнення з відповідача 3376,8 грн. вартості будівельно-технічного дослідження підлягають задоволенню. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі часткового задоволення позову, судові витрати покладаються на\~обидві сторони пропорційно розміру задоволених\~позовних вимог . Як вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] сплатив\~\~судовий\~\~збір\~\~в розмірі 908,00 грн. (за подання позовної заяви). Предметом позову [PERSON] є стягнення з відповідача матеріальної та моральної шкоди, яка у загальному розмірі складає 29\~670,00 грн. Разом з тим, суд\~\~дійшов висновку про\~\~обґрунтованість стягнення з\~\~відповідача\~\~матеріальної шкоди в розмірі 22\~570,00 грн. та моральної шкоди в розмірі 1\~000,00 у загальному розмірі 23\~570,00 грн. За таких обставин, з урахуванням принципу пропорційності при розподілі судових витрат між сторонами, суд вважає, що\~\~стягненню з відповідача на\~\~користь\~\~позивача\~\~підлягає\~\~сума\~\~судового збору у розмірі\~\~721,31 грн. (908,00 грн. * 23\~570,00 / 29\~670,00). На підставі викладеного та

Outcome: partial