Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-03 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. Позивач виконувач обов`язків керівника Вижницької окружної прокуратури Блауш В.В, звернувся в суд в інтересах держави в особі Вашківецької міської ради, з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев до [PERSON] , де третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державне підприємство «Берегометське лісомисливське господарство». Просить стягнути з [PERSON] , на користь держави в особі Вашківецької міської ради Вижницького району, шкоду в розмірі 48612,00 грн., що підлягає стягненню на рахунок для зарахування коштів, що розподіляються між державним та місцевими бюджетами - р.р. UA408999980314141968000024331, код отримувача 37836095, МФО 899998, код доходу 24062000 в Казначейство України (місцевий бюджет Вашківецької міської ради), р.р. UA718999980333119329000024307, код отримувача 37836095, код доходу 19050200 (державний бюджет) та стягнути судові витрати. Свої позовні вимоги обґрунтував наступним. Вижницьким ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області 08.09.2020 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12020260060000309 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 ч.1 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.09.2020 року біля 00 год. 00 хв. [PERSON] , перебуваючи у лісовому фонді кварталу 25 виділу 7 Вашківецького лісництва ДП «Берегометське ЛМГ», який розміщений у межах населеного пункту с.Бабине, Вижницького району Чернівецької області, де переслідуючи умисну мету направлену на здійснення незаконної порубки лісу, вчинив самовільну рубку чотирьох дерев породи «дуб черешковий», завдавши ДП «Берегометське ЛМГ» істотної шкоди, у розмірі 48612,00 гривень. В подальшому частину самовільно спиляної деревини породи «дуб черешковий» завантажив на підводу з метою перевезення її до свого місця проживання, однак був затриманий працівниками з охорони лісу Вашківецького лісництва ДП «Берегометське ЛМГ». Внаслідок вищевказаний умисних, корисливих дій [PERSON] , а саме вчиненою ним незаконною порубкою чотирьох дерев породи «дуб черешковий», ДП «Берегометське ЛМГ» заподіяно матеріальних збитків на суму 48612,00 гривень. Таким чином, своїми yмисними дiями , [PERSON] , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ст.246 ч.1 КК України - (незаконна порубка лісу), тобто незаконна порубка дерев, що заподіяла істотну. Згідно висновку судово-економічної експертизи №49-Е від 22.09.2020, діями відповідача [PERSON] спричинено шкоду навколишньому природному середовищу в розмірі 48612,00 гривень. Кіцманською місцевою прокуратурою 06.11.2020 року скеровано обвинувальний акт до Вижницького районного суду Чернівецької області за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення. передбаченого ст.246 ч.1 КК України. Вироком Вижницького районного суду Чернівецької області від 08.12.2020 року [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 ч.1 КК України та призначено покарання у виді штрафу у розмірі 500,00 неоподаткованих мінімумів доходів громадян в сумі 8500,00 гривень в дохід держави. Таким чином, звертаючись до суду з даною позовною заявою, виконувач обов`язків керівника Вижницької окружної прокуратури виходить з того, що невідшкодування відповідачем завданої навколишньому природному середовищу шкоди завдає збитки державному та місцевому бюджету, що створює економічні перешкоди у реалізації завдань та функцій, які покладені на державу та органи місцевого самоврядування, а вказані органи належним чином не виконують свої обов`язки. Відповідно до листа ДП «Берегометський ЛМГ» №06 від 05.01.2021 року виділ 7 квартал 25 Вашківецького ліснитва ДП «Берегометського ЛМГ» знаходиться в адміністративних межах с.Карапчів, який відноситься до Вашківецької об`єднаної територіальної громади Вижницького району Чернівецької області. З рішення Вашківецької міської ради від 29.12.2016 року №16-16, першої сесії VІІІ-го скликання Вашківецької міської ради «Про реорганізацію Карапчівської сільської ради шляхом приєднання до Вашківецької міської ради», Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про добровільне об`єднання територіальних громад, Вашківецька міська рада є правонаступником Карапчівської сільської ради. В інтересах Вашківецької міської територіальної громади Вижницького району Чернівецької області виступає Вашківецька міська рада, а відтак кошти за шкоду, завдану протиправними діями [PERSON] повинні зараховуватись на рахунок Вашківецької міської ради з подальшим їх розподілом у відповідних пропорціях між обласним та Державним бюджетами. Вашківецька міська рада листом від 29.01.2021 року за №82 повідомила Кіцманську місцеву прокуратуру про те, що в структурі та штатному розписі селищної ради відсутні працівники відділу правового забезпечення, а тому селищною радою заходів щодо стягнення в судовому порядку з [PERSON] шкоди не вживалось. Також Вашківецька міська рада листом від 24.03.2021 року №292 повідомила Вижницьку окружну прокуратуру про те, що станом на 25.02.2021 року по теперішній час у структурі та штатному розписі Вашківецької міської ради відсутні працівники правового забезпечення, а тому міською радою заходів щодо стягнення в судовому порядку з [PERSON] шкоди, завданої злочином, внаслідок самовільної рубки не вживались, оскільки не має кваліфікованих спеціалістів у галузі права. Крім того, місцевим бюджетом не передбачено видатки на сплату судового збору для подання відповідної позовної заяви до суду. Крім цього, міська рада, посилаючись на відсутність коштів на сплату судового збору та, як наслідок, можливості вжити заходи щодо стягнення шкоди, просила звернутися в її інтересах до суду Вижницьку окружну прокуратуру, що свідчить про бездіяльність міської ради, як органу, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Не відшкодування шкоди, завданої [PERSON] , навколишньому природному середовищу перешкоджає фінансуванню у повному обсязі місцевих та загальнодержавних природоохоронних програм, в тому числі, пов`язаних із відновленням лісових насаджень, збереженням флори та фауни, забезпеченням сталого екологічного розвитку на території Вашківецької міської ради, що є порушенням інтересів держави, яка у відповідності із ст.16 Конституції України гарантує забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України. Заяви (клопотання) учасників справи. В судове засідання прокурор не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи від прокурора надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, просить позовні вимоги задовольнити. В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, вважається належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, про що є відомості в матеріалах справи. До початку розгляду справи від відповідача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає, не заперечує щодо задоволення. В судове засідання представник Вашківецької міської ради не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи від Вашківецької міської ради надійшло клопотання про розгляд справи у відсутність їх представника, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. В судове засідання представник третьої особи ДП «Берегометське ЛМГ» Боднарюк В.С. не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи від представника третьої особи Боднарюка В.С. надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, не заперечує щодо задоволення. Процесуальні дії у справі. На підставі ст. 280 ЦПК України, враховуючи думку позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, прийшов до висновку, що позов Вижницької окружної прокуратури є обґрунтований і підлягає задоволенню. В силу ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів . На підставі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що вироком Вижницького районного суду Чернівецької області від 08.12.2020 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ст.246 ч.1 КК України та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 500,00 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8000,00 (вісім тисяч) гривень в дохід держави, що підтверджується копією вироку. Вироком Вижницького районного суду Чернівецької області від 08.12.2020 року встановлено наступні обставини кримінального правопорушення, зокрема: 08.09.2020 року біля 00 год. 00 хв. [PERSON] , перебуваючи у лісовому фонді кварталу 25 виділу 7 Вашківецького лісництва ДП «Берегометське ЛМГ», який розміщений у межах населеного пункту с. Бабине, Вижницького району Чернівецької області, де переслідуючи умисну мету направлену на здійснення незаконної порубки лісу, вчинив самовільну рубку чотирьох дерев породи «дуб черешковий», завдавши ДП «Берегометське ЛМГ» істотної шкоди, у розмірі 48612,00 гривень. В подальшому частину самовільно спиляної деревини породи «дуб черешковий» завантажив на підводу з метою перевезення її до свого місця проживання, однак був затриманий працівниками з охорони лісу Вашківецького лісництва ДП «Берегометське ЛМГ». Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Наведені з вироку обставини щодо вчинення злочину відповідачем [PERSON] і заподіяння ним шкоди ДП «Берегометське лісомисливське господарство» не потребують повторного встановлення і доказування згідно ст.82 ч.6 ЦПК України. Розмір шкоди підтверджується копією розрахунку наданого ДП «Берегометське ЛМГ», з якого вбачається, що умисними діями [PERSON] спричинив шкоди навколишньому середовищу в сумі 48612 грн., яка розрахована відповідно до додатку № 1 до Постанови Кабінету Міністрів України 23 липня 2008 року №665 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», із урахуванням індексу інфляції 2008-2020 року. Згідно вимог ч. 1 ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ст.107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», одним з джерел формування Державного фонду та районних фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі відповідного районного бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Згідно вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» зазначається, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Згідно ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Статтею 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до вимог ч.3 ст.29, ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів в розмірах 30, 20 та 50 відсотків відповідно. Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. У відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор мас право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом. Згідно із ч. 4 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Вашківецька міська рада, а підставою для здійснення представництва прокуратурою у вказаних правовідносинах є наявність порушень економічних інтересів держави внаслідок завданої шкоди навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, а також те, що Вашківецька міська рада не вжила заходів з приводу стягнення заподіяної шкоди. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В силу ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Вижницької окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Вашківецької міської ради є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Згідно вимог п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача [PERSON] необхідно стягнути судовий збір в сумі 2270,00 грн. в дохід держави. На підставі ст.ст.22, 1166 ЦК України,

Outcome: approved