overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-24 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 05.02.2016 року заяву [PERSON], заінтересована особа - відділ державної реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві про встановлення факту смерті, було задоволено. Вказаним рішенням було встановлено факт смерті [PERSON], особи жіночої статі, уродженки у м. Єнакієво, Донецької області, яка народилася [INFO] року, яка померла [INFO] року у м. Луганськ, у віці 93 роки. Заявниця [PERSON] звернулася до суду з заявою, в якій просить суд виправити допущену судом описку, а саме, у мотивувальній та резолютивній частині рішення суду не вірно зазначено, дата смерті [PERSON], помилково зазначено дату смерті « [INFO] року» замість [INFO] року». Сторони в судове засідання не з'явилися, пояснення не надали, проте їх неявка не перешкоджає розглядові питання про внесення виправлення. Суд, перевіривши матеріали справи, вважає за необхідне виправити описку з наступних підстав. Згідно ст.219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені в рішенні описки чи явні арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що при постановленні рішення допущена описка, а саме у мотивувальній та резолютивній частині рішення суду не вірно зазначено, дата смерті [PERSON], помилково зазначено дату смерті « [INFO] року» замість [INFO] року». Оскільки виправлення цієї описки не впливає на суть рішення, суд,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-03 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 05.03.2018 року вимоги [PERSON] було задоволено, шлюб, укладений між [PERSON] [PERSON], розірвано, стягнуто з [PERSON] аліменти на користь [PERSON] на утримання дитини [PERSON] 02.05.2018 року від позивача [PERSON] надійшла заява про виправлення описки, у якій позивач зазначила, що у вказаному рішенні допущено описку, а саме: у п'ятому абзаці резолютивної частини рішення невірно вказано дату народження, ІПН та адресу реєстрації відповідача [PERSON] «[INFO], [ADDRESS], ІПН невідомий» замість вірного «[INFO], [ADDRESS], ІПН [NUMBER]». Учасники в судове засідання не з'явилися. Їх неявка не є перешкодою для вирішення питання про виправлення описки. У відповідності до положень ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, що беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що необхідно виправити описку в рішенні суду від 05.03.2018 року, вірно зазначивши дату народження, ІПН та адресу реєстрації відповідача.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-13 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 05.06.2018 позовні вимоги [PERSON] задоволено, стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON], [INFO], в розмірі 930,00 грн. щомісячно, з їх подальшою відповідною індексацією починаючи з 19.04.2018 та до досягнення дитиною повноліття, тобто до [INFO]. Судом встановлено, що у вказаному рішенні допущено описку, а саме: у резолютивній частині рішення невірно вказано ПІБ дитини, на утримання якої стягнено аліменти, а саме: замість «[PERSON]» помилково вказано «[PERSON]». Учасники в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи судом повідомлялися. Їх неявка не є перешкодою для вирішення питання про виправлення описки. У відповідності до положень ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, що беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що необхідно виправити описку у рішенні суду від 05.06.2018.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-12 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 05.09.2012 року позов ПАТ «Альфа-Банк» задоволено, стягнуто з [PERSON] ПАТ «Альфа-Банк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 13752,95 грн. та судовий збір у розмірі 188,20 грн. 18.12.2012 року між ПАТ «Альфа-Банк» та ТОВ «Фінансова компанія «Кредит Капітал» укладено Договір про відступлення права вимоги №2012-1-2/1. 27.12.2012 між заявником та ТОВ «Фінансова компанія «Кредит Капітал» укладено договір купівлі-продажу (відступлення права вимоги) №27/12/2012-01, відповідно до якого ТОВ «Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» набуло статусу нового кредитора та отримало право грошової вимоги до боржників ПАТ «Альфа-Банк». На виконання вказаного рішення суду 08.07.2016 року Оболонським районним судом м. Києва видано чотири виконавчі листи за №2/756/352/15. Представник заявника, боржник, представник заінтересованої особи до суду не з'явились, про день, час та місце розгляду заяви повідомлялися належним чином, їхня неявка не перешкоджає розгляду заяви. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що заява підлягає задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов'язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Згідно ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов'язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до Договору відступлення прав вимоги №2012-1-2/1 від 18.12.2016 року, укладеного між ПАТ «Альфа-Банк» та ТОВ «Фінансова компанія «Кредит Капітал», ТОВ «ФК «Кредит Капітал» набуло право вимоги за кредитним договором, укладеним між ПАТ «Альфа-Банк» та [PERSON] Згідно умов Договором відступлення прав вимоги №27/12/2012-01 від 27.12.2016 року, укладеного між ТОВ «Фінансова компанія «Кредит Капітал» та ТОВ «Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» останній набув статусу нового кредитора та отримав право грошової вимоги до боржників ПАТ «Альфа-Банк», зокрема [PERSON] Оскільки право вимоги до боржника [PERSON] перейшло до ТОВ «Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал», суд вважає, що заява про заміну кредитора підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-20 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 05.10.2021 року у справі № 756/1736/21 за позовом [PERSON] до Садового товариства «Дніпровський-2», третя особа: голова правління Садового товариства «Дніпровський-2» Ничипоренко Роман Петрович про зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди задоволено частково, зобов`язано Садове товариство «Дніпровський-2» поновити електропостачання садового будинку, що розташований на земельній ділянці [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] . та стягнути з Садового товариства «Дніпровський-2» на користь [PERSON] моральну шкоду у розмірі 3 000 (три тисячі) гривень. Під час розгляду справи судом не було ухвалено рішення відносно судових витрат, а саме судового збору, сплаченого за подання позову. Учасники справи в судове засідання не викликались. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення , якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при зверненні до суду з позовною заявою про це було сплачено судовий збір у розмірі 1816 грн. З урахуванням задоволення заявлених вимог позову, суд вважає правильним ухвалити додаткове рішення в даній справі, стягнувши з відповідача на користь [PERSON] 1 362 грн судового збору, з яких 908 грн - за вимогу немайнового характеру і 454 грн. пропорційно до обсягу задоволених позовних вимог щодо моральної шкоди.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-10 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 05 вересня 2019 року позов [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу було задоволено. 06.08.2020 [PERSON] звернулася до суду з заявою про ухвалення додаткового рішення, в якій просить вирішити питання про стягнення судового збору з відповідача. Згідно з ч. 3 та ч. 4 ст.270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Учасники справи про розгляд питання про ухвалення додаткового рішення не повідомлялись. Відповідно до ч.1 ст.270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу. Так, рішення суду повинно бути повним, тобто повинно вирішувати усі позовні вимоги та усі питання, пов`язані із розглядом спору. Способом усунення неповноти рішення суду є ухвалення додаткового рішення. Ухвалюючи рішення, суд повинен враховувати первісні вимоги, а також усі уточнення (доповнення або зміни) до них, які заявлялися в судовому засіданні. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-02 00:00:00

рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 05 червня 2013 року позов Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості задоволено. 10 вересня 2014 року Оболонським районним судом м. Києва по цій справі було видано виконавчий лист № 2/756/2356/13. Представник позивача 15 вересня 2014 року звернувся до суду із заявою про поновлення строку для пред'явлення виконавчого листа до виконання. Заява обґрунтована тим, що представники позивача зверталися до Оболонського районного суду із заявами про видачу виконавчого листа 18 червня 2013 року, 27 вересня 2013 року та 03 березня 2013 року, але виконавчий лист було видано лише 10 вересня 2014 року. Оскільки рішення набрало законної сили 16 червня 2013 року, а виконавчий лист було видано вже після спливу строку для пред'явлення його до виконання, то даний строк позивачем було пропущено з поважних причин. На підставі викладеного просить поновити пропущений строк. Сторони в судове засідання не з'явилися, про розгляд справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Зважаючи на положення ч. 2 ст. 370 ЦПК України, суд ухвалив розглянути справу за відсутності заявника та боржника, оскільки неявка вказаних осіб не є перешкодою для розгляду справи. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону України «Про виконавче провадження» рішення суду може бути пред'явлене до виконання протягом року з дня набрання ним законної сили. Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 05 червня 2013 року по справі № 2/756/2356/13 за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості набрало законної сили 16 червня 2013 року. Представник позивача звертався із заявою про видачу виконавчого листа на підставі даного рішення 03 березня 2014 року. Виконавчий лист № 2/756/2356/13 позивачу було видано лише 10 вересня 2014 року. Відповідно до ч. 1 ст. 371 ЦПК України, стягувачам, які пропустили строк для пред'явлення виконавчого листа до виконання з причини, визнаних судом поважними, пропущений строк може бути поновлений. Статтею 24 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що стягувач, який пропустив строк пред'явлення виконавчого документа до виконання, має право звернутися із заявою про поновлення строку пред'явлення до суду, який видав виконавчий документ, або до суду за місцем виконання. Суд розглядає таку заяву в десятиденний строк, якщо інше не передбачено законом. Таким чином, суд вважає, що строк для пред'явлення виконавчого листа до виконання стягувачем було пропущено з поважних причин, такий строк має бути поновлений. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-29 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 06.03.15 у задоволенні позову [PERSON] до Головного управління юстиції у м. Києві, треті особи: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], про визнання незаконною постанову нотаріуса та зобов'язання видати свідоцтво про право на спадщину відмовлено. Позивач звернувся до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення та роз'яснення рішення суду. У судовому засіданні позивач та представник заяву підтримали, просили задовольнити. Відповідач та треті особи про місце та час судового розгляду повідомлялися належним чином. Згідно ч. 1 ст. 220 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою осіб, які беруть участь у справі, чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно якої-небудь позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної суми грошових коштів, які підлягають стягненню, майно, яке підлягає передачі, або які дії треба виконати; 3) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 367 цього Кодексу; 4) судом не вирішено питання про судові витрати. Таким чином, враховуючи, що рішення суду відповідає вимогам ст.ст. 213-215 ЦПК України, а тому відсутні підстави для винесення додаткового рішення. Відповідно до ст. 221 ЦПК України якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Подання заяви про роз'яснення рішення суду допускається, якщо воно ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання. Таким чином, враховуючи, що рішення суду є обґрунтованим, чітким та не містить в собі незрозумілості, які б ускладнювали його реалізацію, у зв'язку з чим підстави для його роз'яснення відсутні. З викладеного,

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-19 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 06.03.15 у задоволенні позову [PERSON] до Головного управління юстиції у м. Києві, треті особи: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], про визнання незаконною постанову нотаріуса та зобов'язання видати свідоцтво про право на спадщину відмовлено. Представником позивача подано зауваження щодо технічного запису судового засідання та журналу судового засідання, а саме у неповному обсязі було в журналі судового засідання було відображено її вислови. Відповідно до ч. 1, 4 ст. 197 ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Носій інформації, на який здійснювався технічний запис судового засідання (касета, дискета тощо), є додатком до журналу судового засідання і після закінчення судового засідання приєднується до матеріалів справи. Згідно ч. 1,2 ст. 198 ЦПК України одночасно з проведенням фіксування технічними засобами секретарем судового засідання ведеться журнал судового засідання. У журналі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвище та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших осіб, що беруть участь у справі; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) інші відомості, визначені цим Кодексом. Таким чином, оскільки у технічному записі судового засідання зафіксовано всі пояснення представника позивача, а в журналі судового засідання відповідно відображені відомості передбачені ст. 198 ЦПК України, то задоволенні зауважень щодо технічного запису судового засідання та журналу судового засідання необхідно відмовити. З викладеного,

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-24 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м.Києва від 06.03.2014 року було відмовлено у задоволенні позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про стягнення орендної плати, розірвання договору, витребування майна. Згідно п.4 ч.1 ст.220 ЦПК України, суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою осіб, які беруть участь у справі, чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення якщо судом не вирішено питання про судові витрати. З матеріалів справи вбачається, що відповідачем понесено судові витрати у даній справі, пов'язані з проведенням експертизи, вартість яких складає 2 448 грн. При прийнятті рішення по справі не було вирішено питання про розподіл даних витрат. В судове засідання особи, які беруть участь у справі не з'явилися, про час та місце судового засідання були повідомлені належним чином. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності вказаних осіб. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що у зв'язку з невирішенням питання про судові витрати, що понесені у даній справі відповідачем, при ухваленні рішення по справі дане питання має бути вирішено шляхом прийняття додаткового рішення. Згідно ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-02 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 06.05.14 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. [PERSON] подала заяву про винесення додаткового рішення, а саме зазначає, що судом не вирішено питання зміну її прізвища на дівоче [PERSON]. Так, відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 1, 2 ст. 115 СК України розірвання шлюбу, здійснене в порядку, передбаченому статтями 106 і 107 цього Кодексу, повинно бути зареєстроване в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Положеннями ч.ч. 6, 7 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільної стану» встановлено, що той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу. Про державну реєстрацію розірвання шлюбу та про розірвання шлюбу, здійснене в судовому порядку, робиться відмітка в актовому записі про шлюб. Таким чином, питання відновлення дошлюбного прізвища вирішується під час державної реєстрації розірвання шлюбу в органі державної реєстрації актів цивільного стану, з приводу цієї вимоги не ухвалено рішення, а тому суд вважає за необхідне винести додаткове рішення, яким у задоволенні позову в частині зміни прізвища відмовити. Крім того, слід зазначити, що посилання [PERSON] на ч. 8 ст. 235 ЦПК України, з якої слідує, що у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається, є необґрунтованими, оскільки це стосується розгляду судом спільної заяви подружжя про розірвання шлюбу в порядку окремого провадження (Розділ IV), а не позовного. З викладеного,

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-24 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 06.07.2015 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. [PERSON] подала заяву про винесення додаткового рішення, а саме зазначає, що судом не вирішено питання зміну її прізвища на дошлюбне [PERSON]. Так, відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 1, 2 ст. 115 СК України розірвання шлюбу, здійснене в порядку, передбаченому статтями 106 і 107 цього Кодексу, повинно бути зареєстроване в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Положеннями ч.ч. 6, 7 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільної стану» встановлено, що той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу. Про державну реєстрацію розірвання шлюбу та про розірвання шлюбу, здійснене в судовому порядку, робиться відмітка в актовому записі про шлюб. Таким чином, питання відновлення дошлюбного прізвища здійснюється вирішується під час державної реєстрації розірвання шлюбу в органі державної реєстрації актів цивільного стану, з приводу цієї вимоги не ухвалено рішення, а тому суд вважає за необхідне винести додаткове рішення, яким у задоволенні позову в частині зміни прізвища відмовити. З викладеного,

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-24 00:00:00

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 06.10.2015 №756/4387/15-ц позов [PERSON] до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сол-Істейт», третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» про витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено. Витребувано з ТОВ «Сол-Істейт» на користь [PERSON] нерухоме майно, а саме: квартиру [ADDRESS]; скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріуса КМНО Чуловського В.А. Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 24.03.2016 вказане рішення скасовано, у задоволенні позову [PERSON] відмовлено. Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ рішення Апеляційного суду м. Києва залишено без змін. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 08.04.2015 накладено арешт на квартиру [ADDRESS]. Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 07.07.2015 вказану ухвалу залишено без змін. ТОВ «Сол-Істейт», ТОВ «Кей-Колект» звернулись із заявами про скасування заходів забезпечення позову відносно вказаного майна. У судове засідання сторони не з'явилися, про місце та час судового розгляду повідомлялися належним чином. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу. Згідно з ч. 6 ст. 154 ЦПК України якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову. За таких осбтавин, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову відносно квартири [ADDRESS]. На підставі викладеного,

Outcome: approved