Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-23 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача Позивач у червні 2020 року звернулася до суду з указаним позовом, який мотивувала тим, що 17 грудня 2019 року Тростянецьким районним судом Сумської області було ухвалене заочне рішення у цивільній справі № 588/1889/19 за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання договорів купівлі-продажу нерухомого майна. Позовні вимоги задоволені повністю розірвано договір купівлі-продажу Ѕ частини житлового будинку та Ѕ частини земельної ділянки 5925010100:00:009:0306, що знаходяться за адресою [ADDRESS] , укладені 28.12.2017 року між [PERSON] та [PERSON] . Рішення набрало законної сили 23.01.2020 року. Помилково до позовних вимог не були включені вимоги: про розірвання договору купівлі-продажу частини Ѕ частини земельної ділянки, що знаходиться за адресою [ADDRESS] площею 0,0654 га з цільовим призначенням земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства (рілля), кадастровий номер земельної ділянки - 5925010100:00:009:0307 укладеного між позивачем, як продавцем та [PERSON] [INFO] , який передбачав розстрочення вартості земельної ділянки в сумі 15000 грн. згідно з Графіком, за умовами якого [PERSON] мала сплатити в період 28 грудня 2017 року по 10 травня 2020 року грошові кошти в розмірі 400,00 гривень * 29 місяців = 11600,00 гривень. Всього за трьома договорами [PERSON] сплачено: 15 000 гривень (5 000 гривень-в січні 2018 року, 5000 гривень - в лютому 2018 року, 5000 гривень - в березні 2018 року). На звернення позивача щодо виконання умов договору відповідач не реагує, земельною ділянкою не користується. Крім того, позивач зверталася з заявами на неправомірні дії [PERSON] до Тростянецького відділення поліції. Листами від 12.04.2019 року та 15.06.2019 року їй було роз`яснено, що в діях [PERSON] та [PERSON] вбачаються ознаки цивільно-правових відносин, які повинні вирішуватися в судовому порядку. Право власності за [PERSON] на нерухоме майно було зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на підставі рішення державного реєстратора, приватного нотаріуса Тростянецького районного нотаріального округу Гребіник Зої Дмитрівни. Розірвання договорів купівлі-продажу нерухомо майна є підставою для скасувань рішень про державну реєстрацію за [PERSON] права власності на зазначене нерухоме майно. Посилаючись на указані обставини, позивач просить суд: 1) розірвати договір купівлі-продажу 1/2 частини земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 5925010100:00:009:0307 укладеного 28.12.2018 року між нею та [PERSON] 28 грудня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Тростянецького районного нотаріального округу Гребіник З.Д., та зареєстровано в реєстрі за №942; 2) скасувати реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна: 1/2 частину земельної ділянки, кадастровий номер 5925010100:00:009:0307, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, площею 0,0654 га, проведену на ім`я [PERSON] , номер запису про право власності 24220646 від 28.12.2017 року, з внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; 3) скасувати реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна: 1/2 частину житлового будинку з господарчими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , проведену на ім`я [PERSON] , номер запису про право власності 24218667 від 28.12.2017 року, з внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; 4) скасувати реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна: 1/2 частину земельної ділянки, кадастровий номер 5925010100:00:009:0306, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, площею 0,1000 га, проведену на ім`я [PERSON] , номер запису про право власності 24219752 від 28.12.2017 року, з внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників Ухвалою суду від 11.06.2020 року було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження та призначено справу до судового засідання. Позивач у судовому засіданні позов підтримала, просила задовольнити з підстав викладених у позові, проти ухвалення заочного рішення не заперечила. Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, повідомлена належним чином про час і місце судового розгляду, у тому числі, шляхом публікації оголошення на веб-сайті судової влади. Від відповідача не надійшло заяви про розгляд справи за її відсутності, поважних причин неможливості явки в судове засідання суду остання не повідомила. За таких обставин, враховуючи згоду позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України. Третя особа приватний нотаріус Тростянецького районного нотаріального округу Гребіник З.Д. в судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином про час і місце судового розгляду, надіслала відзив, в якому просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримала повністю. Фактичні обставини, установлені судом та зміст спірних правовідносин Сторони 27.12.2018 уклали договори купівлі-продажу Ѕ частини житлового будинку, Ѕ частини земельної ділянки площею 0,1 га з кадастровим номером 5925010100:00:009:0306 з цільовим призначенням для обслуговування та будівництва житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) та Ѕ частини земельної ділянки 0,0654 га з кадастровим номером 5925010100:00:009:0307, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Указані договори були посвідчені приватним нотаріусом Тростянецького районного нотаріального округу Гребіник З.Д., якою також було зареєстровано право спільної часткової власності на указані об`єкти нерухомого майна за відповідачем [PERSON] із внесенням до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записів про державну реєстрацію права власності № 24218667, 24220646, 24219752 від 28.12.2017. Заочним рішенням Тростянецького районного суду від 17.12.2019 року у цивільній справі №588/1889/19, яке набрало законної сили 23.01.2020 року, розірвано договори купівлі-продажу Ѕ частини житлового будинку та Ѕ частини земельної ділянки з кадастровим номером 5925010100:00:009:0306, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , укладені 28.12.2017 року між [PERSON] та [PERSON] (а.с.5-8). Указаним заочним рішенням Тростянецького районного суду від 17.12.2019 року у цивільній справі №588/1889/19 установлено, що [PERSON] істотно порушила умови указаних договорів, зокрема, не виконала своє зобов`язання з оплати переданих їй об`єктів нерухомого майна згідно з установленим графіком. У справі №588/1889/19 [PERSON] не заявляла вимогу про розірвання третього договору купівлі - продажу від 28.12.2017 року, відповідно до позивача передала у власність відповідачу Ѕ частини земельної ділянки 0,0654 га з кадастровим номером 5925010100:00:009:0307, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Відповідач за умовами спірного у цій справі договору купівлі-продажу від 28.12.2017 року [PERSON] зобов`язалась прийняти майно і оплатити за нього грошову суму у розмірі 15000 грн., з розстроченням платежу, на три роки з моменту нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу згідно з графіком, починаючи з 10 січня 2018 року у строк до 10 числа кожного місяця по 400,00 грн. і до 10 грудня 2020 року (а.с.10-14, 16-19). Заочним рішенням Тростянецького районного суду від 17.12.2019 року у цивільній справі №588/1889/19 установлено, що [PERSON] за трьома договорами купівлі - продажу (за якими вона мала сукупно сплатити 180000 грн. до 10 грудня 2020 року) сплатила у січні-квітні 2018 року всього 20000 грн., що [PERSON] підтвердила у судовому засіданні (а.с.24). Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої та другої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Згідно з пунктом першим частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків(частина перша статті 626 ЦК України). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (статті 629 ЦК України). Стаття 655 ЦК України закріплює законодавче визначення договору купівлі-продажу, згідно з яким за цим договором одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Істотними умовами договору купівлі-продажу є умови про предмет та ціну. Ціна товару - це грошова сума, яка підлягає сплаті покупцем за одержану від продавця річ. Якщо покупець не виконує свого обов`язку щодо оплати переданого йому товару в установлений договором купівлі-продажу строк, продавець набуває право вимоги такої оплати (частина третя статті 692 ЦК України) або розірвання договору з підстав, передбачених статтею 651 ЦК України. Загальні підстави для зміни або розірвання договору визначені статтею 651 ЦК України. Частиною першою вказаної норми закріплено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом (частина друга статті 651 ЦК України). Відповідно до статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За приписами статті 12 ЦК України особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд та відповідно нездійснення особою своїх цивільних прав не є підставою для їх припинення, крім випадків, встановлених законом. Нормою статті 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. З аналізу норм статей 638, 655-657, 689, 691, 692 ЦК України вбачається, що ціна є істотною умовою договору купівлі-продажу, а обов`язок з оплати товару є основним обов`язком покупця. Отже, порушення покупцем обов`язку щодо оплати фактично переданого нерухомого майна є істотним порушенням договору. Відповідач не надала суду належних та допустимих доказів виконання своїх зобов`язань з оплати переданого їй об`єкта нерухомого майна згідно з установленим графіком, а тому суд дійшов висновку, що [PERSON] істотно порушила умови договору купівлі-продажу Ѕ частини земельної ділянки 0,0654 га з кадастровим номером 5925010100:00:009:0307, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Отже, оскільки позивачем доведено факт істотного порушення [PERSON] спірного договору купівлі-продажу частини земельної ділянки від 28.12.2017 року, що не спростовано останньою під час судового розгляду справи, а також з огляду на те, що відповідач не надала згоди на їх розірвання, на підставі статті 651 ЦК України указані договори підлягають розірванню судом. Отже, позов [PERSON] в цій частині є обґрунтованим. Вирішуючи вимоги позивача стосовно скасування записів про реєстрацію права власності відповідача на об`єкти нерухомого майна адресою: [ADDRESS] у зв`язку з розірванням договорів купівлі продажу від 28.12.2017 між сторонами, суд виходить з такого. Отже, право або інтерес позивача, який вважає себе власником земельної ділянки, може бути порушено внесенням до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про наявність права власності іншої особи. При цьому рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію прав із внесенням відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вичерпує свою дію. Тому належним способом захисту права або інтересу позивача у такому разі є не скасування рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію прав, а скасування запису про проведену державну реєстрацію права оренди (частина друга статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Якщо судом буде встановлено, що суб`єкт державної реєстрації прав правомірно прийняв рішення про державну реєстрацію права (зокрема, для державної реєстрації подані всі необхідні документи, які вимагаються відповідно до закону, та відсутні встановлені законом підстави для відмови в державній реєстрації права), то це не є перешкодою для задоволення позову про скасування запису про проведену державну реєстрацію права, якщо наявність такого запису порушує право або інтерес позивача. Тому за позовом про скасування запису про проведену державну реєстрацію права оренди відповідачем є не суб`єкт держаної реєстрації прав, а особа, щодо права якої здійснено такий запис. Указана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховної Суду від 04 вересня 2018 року у справі № 915/127/18. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). Приватний нотаріус Тростянецького районного нотаріального округу Гребіник З.Д. правомірно прийняла 28.12.2017 рішення про державну реєстрацію права власності [PERSON] на об`єкти нерухомого майна адресою: [ADDRESS] на підставі договорів купівлі-продажу від 28.12.2017 року, які підлягають розірванню через істотне порушення відповідачем їх умов. З огляду на викладене, ураховуючи, що наявність спірних записів про право власності [PERSON] на №24218667, 24220646, 24219752 від 28.12.2017 порушує права позивача, указані записи підлягають скасуванню на підставі частини друга статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». За таких обставин, позов [PERSON] підлягає задоволенню у повному обсязі. Висновки суду щодо розподілу судових витрат Відповідно до частини 6 статті 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Ураховуючи, що позивач на підставі пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору (а.с.17), відповідно до частини 6 статті 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню 1681,60 грн., який мала б сплатити позивач при зверненні до суду. На підставі викладеного та

Outcome: approved