overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-19 00:00:00

Соціальний працівник Нижньостанівецького психоневрологічного будинку-інтернату Гуля [PERSON] . звернулася до суду із заявою, про поновлення цивільної дієздатності [PERSON] , [INFO] , який з 08.05.2019 року і по даний час проживає \~в Нижньостанівецькому\~психоневрологічному будинку\~інтернаті та\~знаходиться на\~їх утриманні. Представник Нижньостанівецького психоневрологічного будинку інтернат в судове засіданні не прибула, подала заяву в якій змінила зв`ялені вимоги, а саме: просила визнати [PERSON] , недієздатним. Змінені вимоги підтримала в повному обсязі. Представник орану опіки та піклування в судове засідання не з`явився, однак подав заяву, в якій просив розглядати справу без їх участі. Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, прийшов до наступного. Рішенням Новоселицького районного суду Чернівецької області від 06.06.1995 року [PERSON] визнано недієздатним. Відповідно до висновку амбулаторної\~судово-психіатричної експертизи №86 на даний час [PERSON] виявляє ознаки психічного розладу у формі важкої розумової відсталості про, що свідчать дані анамнезу, дані мед документації. На даний час [PERSON] не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, що відповідає юридичній категорії «недієздатності». Підстави та порядок визнання фізичної особи недієздатною визначено нормами\~статті 39 ЦК України. Так, згідно ч.1\~ст.39 ЦК України\~фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу на здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною, встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України. Згідно ч. 1\~ст. 300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Таким чином, судом встановлено, що на даний час [PERSON] не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, що підтверджується відповідним експертним висновком. На підставі наведеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-12 00:00:00

Союз спеціалізованих підприємств звернувся до суду з позовом до [PERSON] та просить визнати договір дарування 1/2 частини квартири [ADDRESS] від 27.01.2019 року, укладений між [PERSON] та Союзом Спеціалізованих підприємств, дійсним. Визнати за Союзом Спеціалізованих Підприємств право власності на 1/2 частини квартири [ADDRESS] . Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ч. 2 ст. 719 ЦК України договір дарування нерухомої речі укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Положеннями ч. 4 ст. 203 ЦК України встановлено, що правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. За нормами ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст. 220 ЦК України, передбачено, що у разі недотримання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним. Якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухиляється від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. З підстав недодержання вимог закону про нотаріальне посвідчення правочину нікчемними є тільки правочини, які відповідно до чинного законодавства підлягають обов`язковому нотаріальному посвідченню. У зв`язку з недодержанням вимог закону про нотаріальне посвідчення правочину договір може бути визнано дійсним лише з підстав, встановлених статтями 218 та 220 ЦК України. З матеріалів справи вбачається, що відповідач позов визнає в повному обсязі, про що свідчить його заява про визнання позову, посвідчена приватним нотаріусом Алаєвою Т.А. Таким чином, суд доходить висновку, що цивільне право позивача ніяким чином не порушене, він не позбавлений можливості реалізувати таке право, здійснивши нотаріальне посвідчення Договору дарування від 27.01.2019, у зв`язку з чим позов задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-23 00:00:00

СПД ФО [PERSON] звернувся в суд з позовом до відповідачів про стягнення суми боргу за невиконання договірних зобовязань. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] просив позов задовольнити з підстав наведених у позовній заяві. Із змісту позовних вимог вбачається, що 31.03.2014 року в приміщенні офісу позивача субєкта підприємницької діяльності [PERSON], було укладено договір № 3103/1 про надання консультаційних послуг між позивачем (в договорі консультантом) та відповідачем 1 [PERSON] (в договорі клієнт). Згідно договору № 3103/1 позивач зобовязався надати відповідачу послуги здійснити консультування з питань отримання відповідачем імміграційної візи від посольства США. Свої зобовязання за договором № 3103/1 позивач виконав в повному обсязі факт надання послуг підтверджується актами виконання робіт від 31.03.2014 року та від 18.07.2014 року. Згідно п. 6.2 договору № 3103/1 клієнт зобовязався сплатити повну вартість договору № 3103/1 в розмірі 7000 тисяч доларів США у гривнях по курсу Національного банку України на момент сплати частинами, відповідно: - 100 (сто) доларів США у гривнях по курсу Національного банку України на момент сплати протягом двох тижнів з дня підписання Договору № 3103/1 (п.6.2.1. Договору № 3103/1); - 900 (девятсот) доларів США у гривнях по курсу Національного банку України на момент сплати протягом двох тижнів з дня проходження співбесіди та підписання акту виконання робіт (п.6.2.2. Договору № 3103/1); - 3000 ( три тисячі) доларів США у гривнях по курсу Національного банку України на момент сплати протягом шести місяців з дня проходження співбесіди та підписання акту виконання робіт (п.6.2.3. Договору № 3103/1); - 3000 ( три тисячі) доларів США у гривнях по курсу Національного банку України на момент сплати протягом одного року з дня проходження співбесіди та підписання акту виконання робіт (п.6.2.4. Договору № 3103/1); 18 липня 2014 року клієнт і консультант за договором № 3103/1 підписали акт виконання робіт, яким зафіксували факт повного надання послуг консультантом клієнтові за договором № 3103/1. Крім того, в п. 2 зазначеного акта виконання робіт від 18 липня 2014 року. Клієнт підтвердив факт отримання зазначених послуг і вказав на відсутність у нього будь-яких претензій до консультанта. Оскільки сторони договору № 3103/1 домовились про розтермінування оплати вартості договору, то до спливу річного терміну, відведеного на повний розрахунок клієнта за надані йому послуги, жодних претензій щодо оплати договору № 3103/1 клієнту не предявлялось. Станом на 20 липня 2015 року перший робочий день по спливу річного терміну, відведеного на повний розрахунок клієнта за надані йому послуги за договором № 3103/1, клієнт оплатив 1000 (тисячу) доларів США 100 доларів США 11 квітня 2014 року і 900 доларів США 14 серпня 2014 року. Отже, несплачена частина вартості послуг за договором № 3103/1 в розмірі 6000 (шість тисяч) доларів США становить боргове зобовязання клієнта. З огляду на те, що позивач свої зобовязання перед відповідачем виконав вчасно і у повному обсязі та

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-28 00:00:00

Співвідповідач [PERSON] звернулася до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову посилаючись на наступне. В провадженні Мінського (Оболонського) районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON] про стягнення суми. Ухвалою суду від 06 липня 2001 року суд вжив заходи забезпечення позову, наклавши арешт на квартиру [ADDRESS], що належить [PERSON], на майно [PERSON], що знаходиться в квартирі [ADDRESS], та накладено арешт на майно у розмірі заявлених позовних вимог. Ухвалою суду від 19 лютого 2002 року судом було визнано (затверджено) мирову угоду по справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON] про стягнення суми та провадження по даній справі було закрито. З посиланням на п.п. 3, 6 ст. 154 ЦПК України, заявниця просить суд просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті судом при розгляді справи, оскільки після затвердження судом мирової угоди та закриття провадження у справі, судом не було вирішено питання про зняття арешту з майна заявниці. Заявниця та сторони в судове засідання не з'явилися, про місце, день і час розгляду заяви були повідомлені судом належним чином. Суд вважає можливим розглянути заяву за відсутності заявника та сторін. Дослідивши матеріали заяви, інші письмові докази, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ч.5 ст.154 ЦПК України питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову. Згідно ч.3 ст.154 ЦПК України заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу. Частиною шостою згаданої статті, встановлено: якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Судом встановлено, що Ухвалою Мінського районного суду м. Києва від 06 липня 2001 року суд вжив заходи забезпечення позову, наклавши арешт на квартиру [ADDRESS], що належить [PERSON], на майно [PERSON], що знаходиться в квартирі [ADDRESS], та накладено арешт на майно у розмірі заявлених позовних вимог. Ухвалою суду від 19 лютого 2002 року судом було визнано (затверджено) мирову угоду по справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON] про стягнення суми та провадження по даній справі було закрито. Оскільки ухвала суду від 06 липня 2001 року про затвердження (визнання) мирової угоди по справі за позовом позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON] про стягнення суми передбачала закриття провадження по даній справі, а зміст ухвали суду не містить будь-яких зобов'язань [PERSON] перед позивачем [PERSON], суд вважає, що арешт, накладений з метою забезпечення позову повинен бути скасований. Керуючи ст. 154 ЦПК України, суд, -

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-16 00:00:00

Співвласниками будинку [ADDRESS] є [PERSON], [PERSON], [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом. [PERSON] змінила прізвище на «[PERSON]», що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу. Відповідачка [PERSON], [INFO], зареєстрована за адресою: [ADDRESS], що підтверджується довідкою № 841 від 27.09.2018 року, виданою Комітетом мікрорайону №5, та довідкою про склад сім'ї № 43572 від 06.12.2018 року. Відповідачка [PERSON] за адресою: [ADDRESS], не зареєстрована, що підтверджується довідкою Управління реєстраційних повноважень та ведення реєстру територіальної громади Краматорської міської ради № 905 від 29.10.2018 року. Відповідачка [PERSON], [INFO], зареєстрована, але фактично не проживає з лютого 2017 року по теперішній час за адресою [ADDRESS], що підтверджується Актом про не проживання № 591 від 27.09.2018 року. Оскільки відповідачем не було надано відзиву на позов, тому суд приймає до уваги лише докази позивача та вважає їх обгрунтованими. Таким чином, суд вважає доведеними доводи позивача про те, що відповідач порушує її право в користуванні власністю, у зв'язку з її реєстрацією, але фактичним не проживанням за адресою [ADDRESS]. Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь - які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. За таких обставин позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі та відповідача необхідно визнати такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS]. Відповідно до положень ст. 280 ЦПК України суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи. Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір в сумі 704,80 грн., сплачений при звернені до суду.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-22 00:00:00

Співвласниками квартири [ADDRESS] є [PERSON], [PERSON], [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло. [PERSON] померла [INFO] року, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим відділом реєстрації актів громадянського стану Краматорського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис № 1147 від [INFO] року. Відповідач [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS], що підтверджується довідкою КП «СЄЗ» від 28.08.2018 року та довідкою № 30268 від 07.09.2018 року про реєстрацію місця проживання особи за відомостями Управління реєстраційних повноважень та ведення реєстру територіальної громади Краматорської міської ради. Відповідач [PERSON], [INFO], зареєстрований, але фактично не проживає за адресою [ADDRESS], з листопада 2014 року по теперішній час, що підтверджується Актом про непроживання від 28.08.2018 року. Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь - які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку. Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. За таких обставин, враховуючи що відповідач визнав позовні вимоги, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі та відповідача необхідно визнати таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS]. Крім того, позивачка [PERSON] не вимагає компенсації за понесені судові витрати, пов'язані із зверненням до суду.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-22 00:00:00

Спілка звернулась до суду із позовом про стягнення з [PERSON] 22968,99 грн. Позивач посилається на те, що згідно кредитного договору від 01.12.2009р. [PERSON] отримав кредит в сумі 2500 грн., строком на 36 місяців, зобов'язуючись сплачувати процентну ставку 25,90% річних. В порушення умов договору відповідач неналежно виконує договірні зобов'язання в результаті чого виникла заборгованість 22968,99 грн. Представник позивача позовні вимоги підтримав, про що подав відповідну заяву. Відповідач в судове засідання не з'явився, в зв'язку з чим суд вважає, що слід провести заочний розгляд справи. Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав. Згідно ст.1054 ЦК України за кредитним договором фінансова установа зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Судом встановлено, що 01.12.2009р. між Спілкою та [PERSON] укладено договір, згідно якого він отримав кредит в сумі 2500 грн., строком на 36 місяців, зобов'язуючись сплачувати процентну ставку 25,90% річних. В порушення умов договору відповідач неналежно виконує договірні зобов'язання в результаті чого виникла заборгованість 22968,99 грн., яка підлягає стягненню. Крім цього в користь Спілки з відповідачів слід стягнути судові витрати в сумі 243,60 грн.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-15 00:00:00

Спірним житловим приміщенням є квартира [ADDRESS], яка належить на праві власності [PERSON], [PERSON] та [PERSON], [PERSON]. [PERSON] та [PERSON] від сумісного проживання мають двох синів [PERSON], [PERSON], які мешкають у даній квартирі. В квітні 2012 року відповідач - [PERSON] забрав з квартири усі свої особисті речі та переїхав проживати до своїх знайомих, а після поїхав в Туреччину. З цього часу він участі в оплаті квартирної плати та комунальних послуг не приймає, позивачі вимушені нести усі витрати по утриманню житла, що лягає на них важким тягарем. Відповідач надав заяву про розгляд справи в його відсутності, позов визнав, письмових заперечень не надав, надав заяву нотаріально завірену у якій просить розглядати справу за його відсутності. Треті особи проти позову не заперечують та просять його визнати. Перевіривши матеріали справи, вислухавши думку учасників процесу, допитавши свідків [PERSON] та [PERSON], дослідивши інші докази суд вважає позивні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Суд виходить з того що в чотирикімнатній ізольованій квартирі [ADDRESS], яка належить [PERSON], її доньці [PERSON]В,[INFO],яка після реєстрації шлюбу, зареєструвала в квартирі свого чоловіка [PERSON]С та від сумісного проживання мають двох синів [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], які мешкають за вищевказаною адресою. Відповідач ніякого інтересу до спірного житла не має, будь - які його речі в квартирі відсутні. З приводу порушення його права на користування житлом він нікуди не звертався та претензій не має, письмових заперечень суду не надав. Відповідно до ч. 4 ст. 156 ЖК України до членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Згідно ч. 2 ст. 64 ЖК України до членів сім'ї наймача належать дружина, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. [PERSON] в квітні 2012 року спільне господарство не веде. Частиною 2 статті 405 ЦК України визначено, що член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. За таких обставин відповідач не проживає в спірній квартирі без поважних причин більше встановленого законом річного терміну, протягом якого за ним зберігається право на користування житлом і повинен бути визнаний судом таким, що втратив право користування спірним житловим приміщенням. Зібрані докази та їх оцінка свідчать про те, що в суду є всі підстави для задоволення позову у повному обсязі. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-12 00:00:00

С Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, в обґрунтування якого вказала, що вони з відповідачем з 10.03.2006 року перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу мають неповнолітню доньку [PERSON], [INFO]. Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені з травня 2016 року через те, що під час спільного проживання між ними не склалися відносини, з'явилися сварки, внаслідок чого подальше спільне життя і збереження шлюбу стало суперечити її інтересам. Миритися та жити з відповідачем не бажає, у зв'язку з чим просить суд шлюб розірвати. Після розірвання шлюбу залишити їй прізвище - [PERSON]. Позивач надала суду письмову заяву, в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує та просить розглянути справу без її участі. Відповідач надав суду письмову заяву, в якій зазначив, що позовні вимоги визнає та просить розглянути справу без його участі. За таких обставин суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін на підставі доказів, які додані до справи. Суд, розглянувши справу в межах заявлених вимог, оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, вважає позовні вимоги [PERSON] такими, що підлягають задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що сторони по справі перебувають у зареєстрованому шлюбі з 10.03.2006 року, що підтверджено свідоцтвом про шлюб (а.с.5). Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку [PERSON], [INFO], що підтверджено свідоцтвом про народження (а.с. 9). Сторони однією сім'єю не проживають з травня 2016 року, клопотань про вжиття заходів щодо примирення подружжя шляхом надання строку на примирення не заявляли. Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них чи інтересам їхніх дітей. За наявності зазначених вище обставин суд вважає, що збереження цього шлюбу буде суперечити інтересам позивача, тому надалі є недоцільним. Також суд вважає за необхідне задовольнити вимоги позивача та залишити їй після розірвання шлюбу прізвище [PERSON], оскільки згідно зі ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Outcome: approved