Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-08 00:00:00

Своїм позовом до суду [PERSON] просила винести рішення, яким стягувати з [PERSON] та [PERSON] аліменти на її користь на утримання неповнолітньої онуки [PERSON] [INFO] в розмірі 1/4частини зі всіх видів їхнього заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% встановленого законом прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подання заяви і до досягнення дитиною повноліття. Вказала, що з її дочка [PERSON] перебувала у шлюбі із [PERSON] . Від даного шлюбу у них народилась донька [PERSON] [INFO] . Після розірвання шлюбу із відповідачем [PERSON] , її онука [PERSON] залишилася проживати біля матері і згідно рішення Томашпільського районного суду Вінницької області із відповідача [PERSON] стягуються аліменти на утримання неповнолітньої дитини в розмірі 150,00 грн. щомісячно до досягнення дитиною повноліття. Після розірвання шлюбу її донька [PERSON] декілька разів виходила заміж, має на утриманні ще двох малолітніх дітей і на даний час проживає з іншим чоловіком без реєстрації шлюбу. Відповідач [PERSON] малолітньою донькою [PERSON] не опікується, участі у вихованні та утриманні не приймає, не цікавиться навчанням доньки і витрачає аліменти на власні потреби та потреби свого співмешканця. Фактично дитиною опікується вона та утримує також вона. Крім того, [PERSON] та її співмешканець погано відносяться до дитини, принижують її та застосовують до неї фізичну силу, що стало причиною того, що її онука втекла з дому та в даний час проживає біля неї. Постановою Крижопільського районного суду від 10.06.2020, [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 184 ч.1 КУпАП. Відповідач [PERSON] проживає в с. Комаргород Томашпільського району Вінницької області, сплачує аліменти на утримання доньки в розмірі 150,00 грн, але має заборгованість зі сплати аліментів. Оскільки на даний час її онука [PERSON] проживає з нею та знаходяться на її утриманні, відповідачі проживають окремо та участі у вихованні дитини не приймають, матеріальної допомоги на її утримання не надають, вона змушена звернутись до суду із даним позовом. 01 вересня 2020 року від відповідача - позивача [PERSON] надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] , [PERSON] про визначення місця проживання малолітньої дитини. Ухвалою суду від 02 вересня 2020 року зустрічний позов був об`єднаний із первісним позовом та призначено розгляд підготовчого судового засідання на 28 вересня 2020 року. 28 вересня 2020 року від позивача [PERSON] за первісним позовом було подано заяву про уточнення позовних вимог, де вона просила визначити місце проживання її неповнолітньої онуки [PERSON] [INFO] , з нею за місцем її проживання за адресою [ADDRESS] та стягнути з [PERSON] та [PERSON] аліменти на її користь на утримання неповнолітньої онуки [PERSON] [INFO] в розмірі 1/4частини зі всіх видів їхнього заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% встановленого законом прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подання заяви і до досягнення дитиною повноліття. Ухвалою Крижопільського районного суду від 16 листопада 2020 року було закрито підготовче судове засідання та призначено до судового розгляду на 09 грудня 2020 року. Ухвалою Крижопільського районного суду Вінницької області від 03 лютого 2021 року за заявою представника відповідача - позивача [PERSON] - адвоката Чудака В.Д. зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] [PERSON] про визначення місця проживання малолітньої дитина, залишено без розгляду. Ухвалою Крижопільського районного суду Вінницької області від 09 лютого 2021 року за клопотанням представника позивача [PERSON] - адвоката Глушкової О.І. було залишено без розгляду позовну вимогу [PERSON] про визначення місця проживання малолітньої дитини. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] частково підтримали уточненні позовні вимоги та просили задовольнити. Позивач [PERSON] пояснила, що проживає в с. Городківка. З нею наданий час проживає її онука [PERSON] з березня 2020 року. Раніше дитина проживала в її дочки, зятя та в неї. Онука прийшла до неї проживати через те, що її дочка погано до неї відноситься і про це вона повідомила батька дитини [PERSON] . Однак, він не відреагував ніяк на цю подію. Зі своєю дочкою [PERSON] посварилась близько одного року та двох місяців, через те, що вона почала проживати з іншим чоловіком. Вона сама проживає із чоловіком та уже онукою, отримує пенсію, також пенсію отримує і її чоловік від 5000 грн. до 7000 грн. Онука проживає в окремій кімнаті. З часу проживання онуки, вона не отримує від своєї доньки матеріальної допомоги, від [PERSON] двічі отримувала по 500 грн. В судовому засіданні допитана була малолітня [PERSON] , яка пояснила, що після розлучення батьків вона проживала разом із матір`ю, батько забирав її до себе на літні канікули. В березні 2020 року її мати приревнувала її до свого нового чоловіка та побила її. Вона пішла жити до бабки. Не бажає жити з матір`ю та батьком, а хоче жити з бабкою. Відповідач [PERSON] позовні вимоги щодо стягнення з неї аліментів не визнала, пояснивши це тим, що не має змоги їх платити. Відповідач [PERSON] позовні вимоги щодо з нього стягнення аліментів не визнав, пояснивши, що донька має проживати з батьком або матір`ю, а бабка, хоча в неї і проживає дитина, не має права звертатись до суду з вимогою про стягнення аліментів з батьків. Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд вважає позов підлягаючим частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно свідоцтва серія [NUMBER] про народження [PERSON] є донькою позивачки [PERSON] (а.с. 9). Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу [PERSON] та [PERSON] перебували в шлюбі, який розірвано 20.05.2008 (а.с. 45). Від даного шлюбу народилась [PERSON] , [INFO] , де матір`ю записана [PERSON] та батько [PERSON] (а.с.46). Згідно копії виконавчого листа від 01.11.2007 з відповідача [PERSON] стягуються аліменти на утримання малолітньої [PERSON] в розмірі 150 грн. щомісячно до досягнення дитиною повноліття (а.с.20). Відповідно до довідки заборгованості виданої Томашпільським ВДВС від 10.06.2020, у відповідача [PERSON] наявна заборгованість по сплаті аліментів (а.с.21). 25.06.2020 року виконавче провадження щодо стягнення аліментів з [PERSON] завершено на підставі заяви поданої [PERSON] . Відповідно до довідки Городківської сільської ради від 10.06.2020 № 697 неповнолітня [PERSON] проживає разом із своєю бабою [PERSON] за адресою: [ADDRESS] (а.с. 24). Згідно акту відвідування сім`ї [PERSON] від 30.04.2020, встановлено, що на час відвідування, [PERSON] не справляється зі своїми батьківськими обов`язками, двоє дітей, які перебували за місце проживання, були брудні та голодні, старша дитина [PERSON] була відсутня вдома, так як втекла до своєї бабусі [PERSON] (а.с. 16). Згідно до ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ст. 258 СК України баба і дід мають право на самозахист внуків. Баба і дід мають право звернутися за захистом прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх та повнолітніх непрацездатних внуків до органу опіки та піклування або до суду без спеціальних на те повноважень. Факт сумісного проживання баби, позивачки по справі, [PERSON] разом з онукою підтверджено довідкою Городківської сільської ради та не заперечується відповідачами. Отже, звернення баби неповнолітньої [PERSON] за захистом її прав, а саме права на отримання аліментів відповідає нормам ст. 258 СК України. Згідно до ч.3 ст.181 СК України кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються за рішенням суду у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. При визначенні розміру аліментів суд на підставі ч.1 ст.182 СК України враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини (ч.2 ст.182 СК України). Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку (ч.3 ст.182 СК України). Частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом (ч.1 ст.183 СК України). Оскільки доказів надання відповідачами у добровільному порядку матеріальної допомоги на утримання дитини, або наявності аліментних зобов`язань перед іншими особами, або про його незадовільний стан здоров`я, відповідачами до суду не надано, враховуючи працездатний вік відповідачів, а також те, що стан здоров`я відповідачів дозволяє їм нести аліментні зобов`язання стосовно доньки, стягнення з них 1/4 частини заробітної плати на утримання дитини буде відповідати вимогам закону, принципам розумності та справедливості, а отже, позовні вимоги підлягають задоволенню. Щодо визначення місця проживання дитини з бабусею, дану вимогу залишено без розгляду за заявою представника позивача [PERSON] . Відповідно до ч.1 ст.191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову. Рішення суду у справах про стягнення аліментів підлягає негайному виконанню у межах суми платежу за один місяць (ч.1 ст.430 ЦПК України). Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідачів на користь держави підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 840,80 гривень з кожного, а також понесених позивачем витрат на надання правової допомоги. На підставі викладеного,

Outcome: partial