Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-15 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідачів, узагальнені доводи інших учасників справи. [PERSON] звернулася до суду із вищевказаним позовом, яким просила зобов'язати [PERSON] та [PERSON] виконати мирову угоду від 24.02.2004 року, затверджену ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 24.02.2004 року по цивільній справі № 2-659/04 за позовом [PERSON] до [PERSON] про поновлення порушеного права користування житловим приміщенням та вселення в квартиру, а саме укласти із нею, [PERSON] нотаріальний договір про поділ спадкового майна - 1/4 спадкової частини в квартирі [ADDRESS]. В обґрунтування позову посилалася на те, що [INFO] померла [PERSON], після смерті якої відкрилася спадщина у розмірі 1/2 частини квартири [ADDRESS]. [PERSON], 07.11.2003 року отримала свідоцтво про право власності на спадщину за законом до складу якої увійшла, в тому числі, 1/4 частина квартири [ADDRESS]. Інша частка (в тому числі 1/4 частина квартири [ADDRESS]) спадкового майна залишена відкритою за іншим спадкоємцем - [PERSON], яким свідоцтво про право власності на спадщину за законом на майно спадкодавця [PERSON] не отримано. 24.02.2004 року Харківським районним судом Харківської області винесено ухвалу про затвердження мирової угоди між [PERSON] та [PERSON], згідно умов якої [PERSON] відмовляється від позову до [PERSON] про поновлення порушеного права (вселення та усунення перешкод в користуванні 1/4 частиною спадкової долі квартири [ADDRESS]). До 25.03.2004 року укласти з відповідачкою [PERSON] нотаріальний договір про поділ спадкового майна з урахуванням неможливості виділу в натурі 1/4 спадкової частини позивача в квартирі без шкоди господарському призначенню житлового приміщення. Надати розписку відповідачці [PERSON] про отримання від неї грошової компенсації в сумі 2000 грн. за 1/4 частину його спадкової частини в квартирі [ADDRESS]. Відповідачка [PERSON] відповідно до мирової угоди зобов'язана до 15.03.2004 року виплатить позивачу [PERSON] грошову компенсацію в сумі 2000 грн. за 1/4 частину його спадкової частини в квартирі [ADDRESS]. До 25.03.2004 року укласти з позивачем [PERSON] нотаріальний договір про поділ спадкового майна з урахуванням виплаченої йому грошової компенсації за 1/4 його спадкової частини в квартири [ADDRESS]. 12.03.2004 року позивачка виплатила [PERSON] 2000 грн. - грошову компенсацію за 1/4 його спадкової частини в квартирі [ADDRESS]. Позивачка зазначала, що 19.03.2004 року [PERSON] для укладення договору про поділ спадкового майна до Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області не з'явився, правовстановлюючих документів на спадкове майно не переоформив. Постановою державного нотаріуса було відмолено у вчиненні нотаріальної дії, та [PERSON] відмолено в посвідчені договору про поділ спадкового майна, що залишилася після смерті [PERSON], померлої [INFO]. Протягом тривалого часу [PERSON] всіляко ухилявся від виконання своєї частини мирової угоди. 20.06.2017 року від спільних знайомих [PERSON] дізналася, що [PERSON] помер [INFO], його доньки [PERSON], [PERSON] прийняли спадщину після смерті батька шляхом звернення до приватного нотаріуса. За життя [PERSON] так і не виконав умов мирової угоди. Його спадкоємці [PERSON], [PERSON], будучи обізнані з умовами мирової угоди, не виконують її, письмові звернення щодо виконання мирової угоди, направлені поштою, ігнорують. Таким чином, [PERSON], [PERSON] ухиляються від добровільного виконання умов мирової угоди, а саме укласти із нею нотаріальний договір про поділ спадкового майна батька - 1/4 спадкової частини в квартирі [ADDRESS], компенсацію за яку [PERSON] своєчасно сплатила їх батьку на виконання умов мирової угоди. В судовому засіданні [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просивши про їх задоволення, посилаючись на обставини викладені вище. Відповідачки [PERSON], [PERSON] та їх представник [PERSON], що діє на підставі довіреності, заперечували проти позовних вимог, посилаючись на їх необґрунтованість, зазначаючи, що за життя батька відповідачки неодноразово спілкувалися з ним і він жодного разу не казав, що отримав гроші від позивачки, а навпаки, він скаржився, що позивачка увесь час його вводить в оману. Розписка на яку посилається позивачка написана почерком не несхожим з почерком батька. Крім того, у постанові про відмову у вчиненні нотаріусом нотаріальної дії від 19.03.2004 року вказано, що нотаріус не може посвідчити договір про розподіл спадкового майна за тих обставин, що у [PERSON] відсутні правовстановлюючі документи на 1/4 частину квартири, тобто нотаріус відмовив не з причини неявки [PERSON] до нотаріуса, а через відсутність правовстановлюючих документів. При цьому просили про застосування позовної давності, оскільки [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою про захист свого цивільного права лише в липні 2017 року, пропустивши строк позовної давності, що є підставою для відмови у задоволенні позову. Заяви та клопотання, інші процесуальні дії у справі. На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 07.07.2017 року визначено склад суду для розгляду вищезазначеної цивільної справи - суддю Фрунзенського районного суду м. Харкова Горпинич О.В.. Ухвалою судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 02.08.2017 року Горпинич О.В. по справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду у судовому засіданні. 22.09.2017 року від [PERSON], [PERSON] надійшли клопотання про застосування строку позовної давності. В судовому засіданні від 25.09.2017 року задоволено клопотання позивачки про направлення запиту до 12 Харківської державної нотаріальної контори, а також задоволено клопотання про виклик свідків з боку позивача. Встановлені судом обставини. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 04.01.1999 року [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS], що також підтверджується витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно. Згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER], [INFO] померла [PERSON]. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 24.02.2004 року затверджено мирову між [PERSON] та [PERSON], відповідно до якої [PERSON] зобов'язався: 1. Відмовитися від позову до [PERSON] про поновлення порушеного права (вселення та усунення перешкод в користуванні 1/4 спадкової долі квартири [ADDRESS]). 2. До 25.03.2004 року укласти з [PERSON] нотаріальний договір про поділ спадкового майна з урахуванням неможливості виділу в натурі 1/4 спадкової частки позивачки в квартирі без шкоди господарського призначення житлового приміщення. 3. Видати розписку відповідачці [PERSON] при отримані від неї грошової компенсації в сумі 2000 грн. за 1/4 його спадкової частини в квартирі [ADDRESS]. Відповідачка [PERSON]: 1. До 15.03.2004 року виплатити [PERSON] грошову компенсацію в сумі 2000 грн. за 1/4 його спадкової частини в квартирі [ADDRESS]. 2. До 25.03.2004 року укласти з позивачем [PERSON] нотаріальний договір про поділ спадкового майна з урахуванням виплаченої йому грошової компенсації за 1/4 його спадкової частини в квартирі [ADDRESS]. Ухвала набрала законної сили. Згідно розсипки, яка датована 12.03.2004 року, [PERSON] отримав від [PERSON] суму в розмірі 2000 грн. за його 1/4 частку в спадковому майні, а саме: квартири [ADDRESS]. Постановою про відмову у вчиненні нотаріусом нотаріальної дії від 19.03.2004 року відмовлено [PERSON] та [PERSON] в посвідчені договору про розподіл спадкового майна, що залишилося після смерті [PERSON], померлої [INFO]. В обґрунтування постанови зазначалося, що у [PERSON] та у [PERSON] відсутні правовстановлюючі документи на 1/4 частину квартири. [PERSON] помер [INFO]. Згідно відповіді приватного нотаріуса ГТУЮ у Харківській області Балаклійського нотаріального округу Бовдуй О.О., із заявами про прийняття спадщини після смерті останнього звернулися [PERSON], [PERSON], свідоцтво про паво на спадщину на спадкове майно - не видавалось. Норми права, що підлягають застосуванню, позиція суду, висновки суду за результатами розгляду справи. Відповідно до постанови Верховного Суду України від 23 вересня 2015 року у справі за № 6-274цс15, у разі невиконання однією зі сторін зобов'язань за умовами мирової угоди інша сторона угоди не позбавлена можливості звернутися до суду з позовом про спонукання до виконання мирової угоди. Згідно зі ст. 4 ЦПК України, ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Однак, звертаючись до суду з позовом за захистом своїх прав, позивач не врахував того, що він, як власник порушеного, невизнаного або оспорюваного права чи цивільного інтересу, може скористатись не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту, що висвітлено у правових висновках Постанови Верховного Суду України від 12.09.2011 року у справі № 6-25цс11. При визнанні мирової угоди ЦПК України покладає на суд обов'язок перевірити чи не суперечать умови мирової угоди закону, чи не порушують такі умови права, свободи та інтереси інших осіб, чи не суперечать дії законного представника однієї із сторін мирової угоди інтересам особи, яку він представляє, чи мають представники сторін відповідні повноваження на укладення мирової угоди та роз'яснити сторонам наслідки визнання мирової угоди. Разом із тим мирова угода визнається судом на підставі досягнутих між сторонами спору домовленостей, тому відповідальність за формулювання умов мирової угоди лежить на сторонах мирової угоди. Відповідно до вимог ст. 179 ЦПК України (в редакції, що діяла на момент постановлення ухвали про укладення мирової угоди) заява позивача про відмову від позову, визнання позову відповідачем і умови мирової угоди сторін заносяться до протоколу судового засідання і підписуються відповідно позивачем, відповідачем або обома сторонами. Якщо відмова позивача від позову, визнання позову відповідачем або мирова угода сторін викладені в адресованих суду письмових заявах, ці заяви додаються до справи, про що зазначається в протоколі судового засідання. До прийняття відмови позивача від позову або до затвердження мирової угоди сторін суд роз'яснює позивачеві або сторонам наслідки відповідних процесуальних дій. Про прийняття відмови позивача від позову або про затвердження мирової угоди сторін суд постановляє ухвалу, якою одночасно закриває провадження в справі. В ухвалі повинні бути зазначені умови затвердженої судом мирової угоди сторін. В разі неприйняття судом відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем або незатвердженням мирової угоди суд постановляє про це мотивовану ухвалу. Згідно з п. 5 ст. 227 ЦПК України (в редакції, що діяла на момент постановлення ухвали про укладення мирової угоди) суд закриває провадження в справі якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом. Статтею 228 ЦПК України (в редакції, що діяла на момент постановлення ухвали про укладення мирової угоди) передбачено, що провадження в справі закривається ухвалою суду. Якщо провадження в справі закривається внаслідок непідвідомчості справи судам, суд повинен вказати заявникові, до якого органу йому слід звернутись. В разі закриття провадження в справі повторне звернення до суду по спору між тими ж стронами, про той же предмет і з тих же підставне допускається. Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 207, ч. 2 ст. 208 ЦПК України (ЦПК України, який набув чинності 15.12.2017 року) мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на взаємних поступках має стосуватися лише прав та обов'язків. Суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо умови мирової угоди є невиконуваними. Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого листа, встановленим Законом України «Про виконавче провадження». Відповідно до положень ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. За своєю суттю мирова угода сторін у цивільному процесі є зобов'язанням, що виникло на підставі домовленостей, у даному випадку двох сторін, - договору, тому в разі невиконання або неналежного виконання умов мирової угоди така угода може бути розірвана. [PERSON], за життя, з'явився до нотаріуса з метою укладення нотаріального договору про розподіл спадкового майна, про що було зазначено в мировій угоді суду від 24.02.2004 року, проте постановою нотаріуса від 19.03.2004 року відмовлено [PERSON] та [PERSON] в посвідченні договору про розподіл спадкового майна, оскільки у [PERSON] відсутні правовстановлюючі документи. [INFO] [PERSON] помер. Оцінюючи належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності, розглядаючи позов в межах заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку, про відсутність правових підстав для задоволення позову про зобов'язання відповідачів виконати умови мирової угоди, визнаної ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 24.02.2004 року. За таких обставин суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову про спонукання до виконання мирової угоди. Підстав для застосування позовної давності не має, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 267 ЦК України, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у справі, є підставою для відмови у позові. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed