Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-22 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. У грудні 2020 року акціонерне товариство «Універсал Банк» (далі - АТ «Універсал Банк», Банк) звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором банківських послуг від 12.05.2018 року, мотивуючи вимоги тим, що підписавши анкету-заяву [PERSON] погодився на те, що заява разом з Умовами та Тарифами за картою «Monobank», які викладені на сайті www.monobank.ua, складають договір про надання банківських послуг, відповідно до умов якого йому надано кредит у виді поновлюваного кредитного ліміту в розмірі 70 000 гривень та спеціальний платіжний засіб для розрахунків [NUMBER] . Скориставшись отриманою через мобільний додаток інформацією необхідною для активування послуги [PERSON] активно використовував кредитні кошти, проте порушив умови внесення щомісячних обов`язкових платежів, сплати процентів за користування кредитом, перевищив дозволений ліміт, у зв`язку з чим станом на 17.03.2020 року утворилась заборгованість в розмірі 137 511,43 гривень, яка складається з 92 027,5 гривень заборгованості за тілом кредиту та 45 483,93 гривень заборгованості за комісією та пенею. У відповіді на відзив Банк просить суд врахувати особливості проекту monobank, за яким банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорту та РНОКПП в мобільний додаток, а видача платіжної карти після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом Банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжну карту кредитного ліміту надається послуга - переведення витрат у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Ідентифікація [PERSON] при укладенні договору відбулась за завантаженим ним паспортом громадянина України, заява - анкета засвідчена його особистим електронним підписом, згідно з довідкою про місце укладення кредитного договору [PERSON] особисто отримав платіжну карту 12.05.2018 року в м.Луцьку по вул.Сухомлинського,1. Щодо умов договору, то підписуючи Анкету-заяву до договору 12.05.2018 року [PERSON] був ознайомлений з Умовами обслуговування рахунків фізичних осіб в АТ «Універсал Банк», Тарифами за картою Monobank, в редакції затвердженій рішенням Правління ПАТ «Універсал Банк» протоколом №33 від 27.09.2017 року, які містяться на сайті Банку. Також [PERSON] ознайомлений з Паспортом споживчого кредиту, що засвідчено електронним підписом. Заборгованість нарахована відповідачу згідно Тарифів, які передбачали пільговий період до 62 днів, відсоткову ставку в пільговий період - 0,00001% річних, розмір обов`язкового щомісячного платежу - 5% від заборгованості, базову відсоткову ставку - 3,2% на місяць та 6,4 % на місяць за наявності простроченої заборгованості. За Умовами обслуговування рахунків фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» кредит збільшується на суму заборгованості за договором , якщо на рахунку клієнта не вистачає власних коштів. Станом на 17.03.2020 року [PERSON] використав кредитний ліміт в сумі 70 000 гривень та суму овердрафту 67 511,43 гривень. Стислий виклад заперечень відповідача. У відзиві на позов представник відповідача [PERSON] - [PERSON] проти позову заперечила, покликаючись на недоведення факту отримання відповідачем платіжної карти та відсутності належних доказів щодо дійсної суми заборгованості. Звертає увагу суду не неправомірне включення позивачем до заборгованості по тілу кредиту відсотків та нарахування відсотків на відсотки. Одночасно просить врахувати стан здоров`я відповідача, який є особою з інвалідністю ІІІ групи та у разі задоволення позову зменшити розмір пені до 5% дійсного розміру пені. Фактичні обставини справи, встановлені судом. 12 травня 2018 року [PERSON] звернувся до АТ «Універсал Банк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг. У Анкеті-заяві електронним підписом засвідчив, що разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту вона складає договір про надання банківських послуг. Відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав примірники вказаних документів, що складають Договір у мобільному додатку та зобов`язався виконувати його умови. Крім того, відповідач в анкеті-заяві зазначив, що просить вважати наведений зразок його власноручного підпису або його аналоги (у тому числі його електронний/електронний цифровий підпис) обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, як відкриті або будуть відкриті йому в банку; засвідчує генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися для накладення електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення даних згідно з договором. Також визнає, що електронний цифровий підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах та паперових носіях; підтверджує, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися ним та/або банком з використанням електронного цифрового підпису. Усе листування щодо цього договору просив здійснювати через мобільний додаток або через інші дистанційні канали, відповідно до умов договору. На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит в розмірі 70 000,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок та платіжну картку. До позовної заяви Банк додав Витяг з Умов обслуговування рахунків фізичних осіб в ПАТ «Універсал Банк», які відповідач не підписував, та Паспорт споживчого кредиту, який підписаний електронним цифровим підписом. За розрахунком Банку заборгованість станом на 17.03.2020 року складається з 92 027,50 гривень тіла кредиту та 45 483,93 гривень пені, комісії, а всього 137 511,43 гривень. Висновки суду та мотиви прийнятого рішення. Позов підлягає частковому задоволенню з наступних мотивів. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. Відповідно до частини першої статті 627 ЦК України та статті 6 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначені умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно із частиною першою статті 628 ЦК України зміст договору як угоди (правочину) складає сукупність визначених на розсуд сторін і погоджених ними умов, у яких закріплюються їхні права та обов`язки, що складають зміст договірного зобов`язання. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Одним із видів договорів за способом укладення є договір приєднання. За змістом ст. 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому вони повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома. Банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, споживач ознайомлений з ними та погодився на їх застосування, особливо коли ці Умови та Тарифи постійно змінюються. Позивач обґрунтовуючи у цій справі право вимоги заборгованості посилався на заяву-анкету, витяг з Умов обслуговування рахунків фізичних осіб в ПАТ «Універсал Банк», як невід`ємні частини договору надання банківських послуг з використанням спеціального платіжного засобу (картки). При цьому, Анкета-зява, підписана відповідачем, не містить істотних умов договору, а долучені позивачем до позовної заяви Умови, не містять підпису відповідача, в тому числі електронного цифрового. Судом встановлено, що [PERSON] користувався картковим рахунком з використанням платіжного засобу. Статтею 1066 ЦК передбачено, що за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Договір банківського рахунка укладається для відкриття клієнтові або визначеній ним особі рахунка у банку на умовах, погоджених сторонами (ст.1067 ЦК). Якщо відповідно до договору банківського рахунка банк здійснює платежі з рахунка клієнта, незважаючи на відсутність на ньому грошових коштів (кредитування рахунка), банк вважається таким, що надав клієнтові кредит на відповідну суму від дня здійснення цього платежу. Права та обов`язки сторін, пов`язані з кредитуванням рахунка, визначаються положеннями про позику та кредит (параграфи 1 і 2 глави 71 цього Кодексу), якщо інше не встановлено договором або законом (ст.1069 ЦК). Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Таким чином, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави, стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Відповідно до ст.611 та ч. 1 ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до вимог ст.ст.549 - 552 ЦК України. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 ЦК України). Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (ч.2 ст.551 ЦК). У Анкеті-заяві про приєднання до Умов надання банківських послуг від 12.05.2018 року розмір процентів за користування кредитом, пені чи комісії не зазначені. Що стосується Паспорту кредитування, то він містив узагальнюючу інформацію по картці Monobank, яка зберігала чинність до 01.01.2019 року, та передбачав, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятись від наведеної в Паспорті інформації та залежать від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача. За таких обставин відсутні підстави вважати, що між сторонами укладений договір приєднання на умовах запропонованих в Паспорті кредитування. Крім того, пеня та комісія є різними за правовою природою нарахування, розмір яких згідно принципу диспозитивності повинен бути визначений позивачем самостійно. Тому заявлені позивачем вимоги про стягнення з відповідача пені та комісії в розмірі 45 483,93 гривень є безпідставними. Що стосується тіла кредиту. Статтею 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України) Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). На підтвердження заборгованості відповідача по тілу кредиту позивач надав розрахунок заборгованості з вказівкою на періоди та суми кредитування, відповідач розрахунок заборгованості не спростував, тому з відповідача підлягає стягненню заборгованість по тілу кредиту в розмірі 92 027,50 гривень. Щодо судових витрат. У частині першій статті 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позовні вимоги на загальну суму 137511,43 гривні задоволені судом на 66,92% (92027,50х100: 137511,43 = 66,92), тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути понесені судові витрати в розмірі 1406,65 гривень ( 2102х66,92:100=1406,65). Щодо заходів забезпечення позову. Ухвалою Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 24 грудня 2020 року з метою забезпечення даного позову накладено арешт на нерухоме майно - житловий будинок загальною площею 114,5 кв.м., житловою 70,6 кв.м. за адресою [ADDRESS] , що належить [PERSON] на праві власності. В силу ч.7, ч.8 ст.158 ЦПК у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасників справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Outcome: partial