Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-06 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача: 01.03.2019 року, [PERSON]звернувся до суду з позовною заявою до Тубільцівської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для звернення з заявою про прийняття спадщини, мотивуючи її тим що 06.09.2015 року померла його бабуся [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина у виді двох земельних ділянок. За життя спадкодавиця склала заповіт, яким все своє майно заповіла позивачу. Після відкриття спадщини були втрачені усі правовстановлюючі документи, що позбавило можливості [PERSON] своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Згодом втрачені документи знайшлись і позивач звернувся до нотаріуса з приводу оформлення спадкових прав, на що останній порекомендував звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для звернення з заявою про прийняття спадщини. Позивач просив суд визнати пропущений ним строк на звернення з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини поважним та встановити йому додатковий строк для звернення з такою заявою. Сторони в судове засідання не зявились, хоча про час і місце його проведення повідомлялись в порядку п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України. Неявка сторін не перешкоджає розгляду справи відповідно до положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України. Заяви та клопотання, інші процесуальні дії у справі: Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 04.03.2019 року даний позов прийнято до розгляду з відкриттям провадження. 20.03.2019 року від сільського голови Тубільцівської сільської ради Черкаського району Черкаської області на адресу суду надійшла письмова заява про розгляд справи без участі представника сільської ради та вирішення справи на розсуд суду. 29.03.2019 року від позивача через канцелярію суду надійшла письмова заява про розгляд справи без його участі та підтримання позовних вимог. 29.03.2019 року ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 07.05.2019 року від позивача через канцелярію суду надійшла письмова заява про підтримання позовних вимог, розгляд справи без його участі, визначення додаткового строку для прийняття спадщини у 3 міс., з проханням не стягувати судові витрати з відповідача. Встановлені судом обставини: 06.09.2015 року померла [PERSON], що підтверджується даними свідоцтва про смерть від 08.09.2015 року, серії І-СР №263701 (а.с.10). 19.03.2014 року [PERSON] склала заповіт, яким заповіла належну їй земельну ділянку площею 0,2242 га, яка розташована в адміністративних межах Тубільцівської сільської ради Черкаського району Черкаської області, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і належить їй відповідно до свідоцтва про право власності серії САК №928218, виданого 24.02.2014 року, а також належну їй земельну ділянку площею 2,2712 га, яка розташована в адміністративних межах Тубільцівської сільської ради Черкаського району, Черкаської області, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належить їй відповідно до свідоцтва про право власності серії САК №928217, виданого 24.02.2014 року своєму онуку [PERSON], [INFO] (а.с.11). Відповідно до листа приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу [PERSON] від 11.09.2018 року №605/01-16, [PERSON] відмовлено у заведенні спадкової справи після смерті [PERSON] через пропущення термінів для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.6). Згідно листа приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу [PERSON] від 11.04.2019 року № 297, станом на 11.04.2019 року спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. З листа Черкаської районної державної нотаріальної контори від 26.04.2019 року №1028/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла 06.09.2015 року в нотаріальній конторі не заводилась. Про фактичне прийняття спадщини нотаріальній конторі не відомо. У судовому засіданні встановлено, що 06.09.2015 року померла [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина у виді двох земельних ділянок. За життя [PERSON] склала заповіт, яким заповіла онуку [PERSON] вищевказані земельні ділянки. Після відкриття спадщини спадкоємець за заповітом пропустив строк на звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом. Норми права, що підлягають застосуванню: Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України - для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. ч. 2 ст. 1272 ЦПК України визначено, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права». Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Згідно ч. 24 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування»\~№ 7\~від 30\~травня 2008\~року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Позиція та висновки суду за результатами розгляду справи: Дослідивши матеріали справи в їх сукупності та повноті, суд при прийнятті рішення керується засадами справедливості і приходить до висновку, що відсутність у позивача правовстановлюючих документів на той час коли він міг звернутися з заявою про прийняття спадщини є поважною причиною, з яких позивачем пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини. Враховуючи, що спадкова справа після смерті [PERSON] нотаріусом не заводилась, є можливим визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~ Судові витрати: Суд вирішує порядок розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, проте оскільки позивач просив не стягувати судовий збір з відповідача, останній слід віднести на рахунок позивача.

Outcome: approved