Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-22 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача: 23.10.2019 року, [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Свидівоцької сільської ради про визначення додаткового строку на звернення з заявою про прийняття спадщини, мотивуючи її тим що [INFO] помер [PERSON] , а [INFO] померла [PERSON] , які є батьками позивача. 14.08.2008 року [PERSON] склав заповіт на користь [PERSON] . Тієї ж дати склала заповіт і мати позивача, яким заповідала все своє майно сину. Оскільки про існування заповітів [PERSON] дізнався у 2019 році, коли розбирав у будинку батьків старі речі та документи, позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини. Також мала місце юридична необізнаність позивача щодо строків на звернення з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Позивач просив суд визнати причину пропуску строку на прийняття спадщини після смерті батьків поважною та визначити йому додатковий строк. Сторони в судове засідання не з`явились, хоча про час і місце його проведення повідомлялись в порядку п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України. Неявка сторін не перешкоджає розгляду справи відповідно до положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України. Заяви та клопотання, інші процесуальні дії у справі: Ухвалою суду від 24.10.2019 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 07.11.2019 року даний позов прийнято до розгляду з відкриттям провадження. 18.11.2019 року від секретаря Свидівоцької сільської ради Черкаського району Черкаської області на адресу суду надійшов лист про відсутність заперечень щодо позовних вимог та розгляд справи без участі представника сільської ради. 03.12.2019 року від позивача через канцелярію суду надійшла письмова заява про витребування спадкової справи, залучення третьої особи до участі в розгляді справи та проведення підготовчого судового засідання без його участі. \~ Ухвалою суду від 03.12.2019 року до участі у розгляді справи залучено [PERSON] в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору та витребувані спадкові справи. 17.12.2019 року від позивача через канцелярію суду надійшла письмова заява про розгляд справи без його участі, підтримання позовних вимог. 17.12.2019 року від третьої особи через канцелярію суду надійшла письмова заява про розгляд справи без його участі, визнання позовних вимог та відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] . Ухвалою суду від 17.12.2019 року закрито підготовче провадження з призначенням справи до судового розгляду по суті. Встановлені судом обставини: [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується даними свідоцтва про смерть від 29.01.2018 року, Серія [NUMBER] (Т.1, а.с. 7). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується даними свідоцтва про смерть від 27.11.2018 року, Серія [NUMBER] (Т.1, а.с. 8). [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження останнього від 09.02.1977 року, Серія [NUMBER] (Т.1, а.с. 15). 14.08.2008 року [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно, що буде їй належати на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, а також все те, на що вона за законом буде мати право заповіла [PERSON] (Т.1, а.с. 16). 14.08.2008 року [PERSON] склав заповіт, яким все своє майно, що буде йому належати на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, а також все те, на що він за законом буде мати право заповів [PERSON] (Т.1, а.с. 17). Приватний нотаріус Черкаського районного нотаріального округу Дудка Г.І. у своєму листі від 15.10.2019 року №444/01-16 фактичного відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , через пропущення строку на звернення (Т.1, а.с. 18). Згідно довідки з Свидівоцької сільської ради Черкаського району Черкаської області від 26.09.2019 року №1593, померла [INFO] [PERSON] , 1937 р.н. дійсно була зареєстрована та проживала до дня смерті у домоволодінні покійного чоловіка [PERSON] в [ADDRESS] по [ADDRESS] . На час відкриття спадщини в будинку разом зі спадкодавицею були зареєстровані та проживали: [PERSON] . Інших членів сімї не зареєстровано та не проживало у вищевказаному будинку (Т.1, а.с. 19). З свідоцтва про право приватної власності на жилий будинок № [ADDRESS] від 23.11.1990 року вбачається, що будинок по [ADDRESS] належить [PERSON] (Т.1, а.с. 29). Відповідно до довідки з Свидівоцької сільської ради Черкаського району Черкаської області від 26.09.2019 року №1594, відбулось перейменування вулиці і номеру домоволодіння, яке обліковується за [PERSON] , замість колишньої адреси [ADDRESS] , присвоєно нову - [ADDRESS] Т.1, а.с. 20). Згідно довідки з Свидівоцької сільської ради Черкаського району Черкаської області від 26.09.2019 року №1592, померлий [INFO] [PERSON] 1928 р.н. дійсно був зареєстрований та проживав до дня смерті у власному домоволодінні у [ADDRESS] . На час відкриття спадщини в будинку разом з ним були зареєстровані: дружина [PERSON] та онук [PERSON] . Інших членів сімї в домоволодінні не зареєстровано і не проживає. Біля домоволодіння за [PERSON] обліковується земельна ділянка площею 0,2342 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд (приватизована), Т.1, а.с. 21. Суд не досліджує як доказ копію технічного паспорту на домовлодіння по [ADDRESS] від 07.09.1990 року, оскільки він є технічним документом і не підтверджує виникнення у особи права власності на будинок (Т.1, а.с. 22-28). Відповідно до листа з Черкаської районної державної нотаріальної контори від 12.12.2019 року №2679/01-16, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] спадкова справа у нотаріальній конторі не заводилась. Після смерті [PERSON] , померлого [INFO] спадкова справа у нотаріальній конторі не заводилась. Про фактичне прийняття спадщини спадкоємцями нотаріальній конторі невідомо (Т.1, а.с. 55). Отже судом встановлено, що після смерті [PERSON] , померлої [INFO] та [PERSON] , померлого [INFO] відкрилась спадщина. За життя спадкоємці склали заповіт, яким усе своє майно заповіли сину [PERSON] , який в установлений законом строк спадкове майно не прийняв. Інших спадкоємців за заповітом або за законом (перша черга спадкування) судом не виявлено. Третя особа [PERSON] є спадкоємцем пятої черги спадкування за законом, який подав до суду заяву про відмову від прийняття спадщини на користь позивача. Норми права, що підлягають застосуванню: ч. 4 ст. 206 ЦПК України визначає, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. ч. 1, ч. 2 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України - для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. ч. 2 ст. 1272 ЦПК України визначено, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права». Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Згідно ч. 24 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування»\~№ 7\~від 30\~травня 2008\~року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Позиція та висновки суду за результатами розгляду справи: Дослідивши матеріали справи в їх сукупності та повноті, суд при прийнятті рішення керується засадами справедливості і приходить до висновку, що необізнаність позивача про існування заповітів, складених на його користь є поважною причиною, з якої позивачем пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини. Крім того суд зауважує, що Свидівоцька сільська рада Черкаського району Черкаської області, працівники якої маючи повноваження на складання та посвідчення заповітів, не вчинила жодних дій щодо розшуку спадкоємця на користь якого були складені заповіти. Враховуючи, визнання позову відповідачем, а також те, що спадкова справа після смерті [PERSON] та\~ [PERSON] у нотаріальній конторі не заводилась і спадкоємці першої черги спадкування за законом, крім позивача відсутні, є можливим визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~ Судові витрати: Суд вирішує порядок розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, проте оскільки позивач не просив суд стягувати судовий збір з відповідача, останній слід віднести на рахунок позивача.

Outcome: approved