Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-26 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 22.04.2021 [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до ПрАТ «ЦГЗК» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я на виробництві, в якій просив стягнути з відповідача моральну шкоду, заподіяну ушкодженням його здоров`ю у розмірі 200 000 грн. Вказує, що він пропрацював з 21.04.2004 по 22.01.2021 на різних посадах на підприємстві відповідача ПрАТ «ЦГЗК: заступник начальника підземної добувної дільниці, начальник підземної добувної дільниці, які характеризуються перевищенням граничного допустимого рівня шкідливих факторів виробничого середовища. 22.02.2018 йому було встановлено професійне захворювання: хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії (пиловий бронхіт першої стадії, емфізема легенів першої стадії), група «А». Легенева недостатність першого ступеня. Крім того, по факту професійного захворювання було проведено розслідування комісією, створеною на підприємстві, про що був складений акт розслідування професійного захворювання від 02.04.2018, в якому вказано, що позивач, працюючи на підприємстві відповідача в підземних умовах шахти імені Орджонікідзе начальником підземної добувної дільниці, забезпечував безперебійну і технічно правильну експлуатацію гірничошахтного устаткування. При цьому, внаслідок недосконалості технології підземного видобутку руди, мавших місце порушень систем вентиляції, пилоподавлення та режимів експлуатації гірничошахтного устаткування, підпав під вплив підвищених параметрів аерозолю переважно фіброгенної дії у повітрі робочої зони, а саме пил з вмістом кристалічного кремію діоксину (SіО2) від 10% до 70% в повітрі робочої зони в 1,2 рази перевищує ГДК (2,4 мг/м3 при ГДК 2,0 мг/м3). Довідкою МСЕК від 24.05.2018, йому первинно було встановлено 10 % втрати професійної працездатності. При повторному огляді, 25.03.2021 йому встановлено безстроково 60% втрати професійної працездатності та третю групу інвалідності безстроково. За висновком МСЕК він потребує забезпечення лікарськими засобами, виробами медичного призначення, санаторно-курортного лікування. У зв`язку з захворюванням у нього було порушено та порушуються нормальні життєві зв`язки, він позбавлений можливості реалізовувати свої звички та бажання, постійно виникають складнощі, у зв`язку з загальною слабкістю, втомою, болями. Також зазначає, що не може повернутися до повноцінного образу життя, відчуває фізичні страждання, фізичну біль, обумовлену важкістю самопочуття та особливостями лікування, психологічний дискомфорт, порушення душевної рівноваги, вираженої у почуттях розпачу, тривоги, дратівливості, у почуттях страху. Все це постійно і негативно позначається на душевному та фізичному стані. Виходячи з тривалості роботи у відповідача, просить стягнути з ПрАТ 200 000 грн. моральної шкоди. Заяви, клопотання учасників справи. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд розглядати справу за її відсутності та відсутності позивача. Представник відповідача [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.04.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження, розгляд справи по суті призначено на 11-00 год. 27.05.2021. 27.05.2021 постановлено ухвалу суду про відкладення розгляду справи на 11-00 год. 16.06.2021, у зв`язку з неявкою представника ПрАТ «ЦГЗК», щодо якого у суду відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання. Ухвалою суду від 16.06.2021 відкладено розгляд справи на 11-00 год. 27.07.2021, у зв`язку з неявкою представника ПрАТ «ЦГЗК», щодо якого у суду відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання. Ухвалою суду від 27.07.2021 відмовлено в задоволенні клопотання представника ПрАТ «ЦГЗК» Громко Н.В. про зупинення провадження по справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [PERSON] в проміжок часу з 21.04.2004 по 22.01.2021 працював у ПрАТ «ЦГЗК», за спеціальностями: заступник начальника підземної добувної дільниці, начальник підземної добувної дільниці, диспетчер виробничого відділу загально-шахтного персоналу, загальний стаж роботи позивача 30 років 04 місяців, з них: 6 років 08 місяців за професією, та 09 років 06\~місяців в умовах впливу шкідливих факторів, що підтверджується копією трудової книжки та актом розслідування хронічного професійного захворювання від 02.04.2018, медичним висновком ДУ «Українським науково-дослідним інститутом промислової медицини» від 25.02.2021 № 486 (а.с. 5-7, 10, 12-16). \~ \~ \~ \~Згідно медичного висновку №486 від 25.02.2021 Українського науково-дослідного інституту промислової медицини встановлено діагноз [PERSON] та виявлено професійне захворювання: хронічне обструктивне захворювання легень першої та підвищена до третьої стадії (пиловий бронхіт третьої стадії, емфізема легенів третьої стадії), група «С». Легенева недостатність третього ступеня, хронічне легеневе серце, НК першої стадії, що також підтверджується п. 14 Акту розслідування хронічного професійного захворювання від 03.07.2020 (а.с. 5-7, 10). \~ \~ \~ \~Відповідно до п.п. 16, 17, 18, 19 Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 02 квітня 2018 року, [PERSON] працюючи на підприємстві відповідача в підземних умовах шахти імені Орджонікідзе начальником підземної добувної дільниці, забезпечував безперебійну і технічно правильну експлуатацію гірничошахтного устаткування. При цьому, внаслідок недосконалості технології підземного видобутку руди, мавших місце порушень систем вентиляції, пилоподавлення та режимів експлуатації гірничошахтного устаткування, підпав під вплив підвищених параметрів аерозолю переважно фіброгенної дії у повітрі робочої зони. Також, згідно медичного висновку лікарсько-експертної комісії УНДІПМ від 22.02.2018 №304 підставою для встановлення професійного характеру захворювання послужив профмаршрут: 03.2000-05.2002 рр. ВАТ «КЗРК» ш.ім. Леніна, підземний начальник дільниці; 02.2002-12.2002 рр. ВАТ «КЗРК» ш.ім. Леніна, заступник головного інженера з виробництва, зайнятий на підземних роботах (50% та більше робочого часу на рік); 12.2002-01.2003 рр. ВАТ «КЗРК» ш.ім. Леніна, підземний гірничий майстер; 01.2003-07.2003 рр. ВАТ «КЗРК» ш.ім. Леніна, підземний начальник дільниці; 07.2003-04.2004 рр. ВАТ «КЗРК» ш.ім. Леніна, в.о. підземного заступника начальника дільниці. Причиною виникнення хронічного захворювання є пил з вмістом кристалічного кремію діоксину (SіО2) від 10% до 70% в повітрі робочої зони в 1,2 рази перевищує ГДК (2,4 мг/м3 при ГДК 2,0 мг/м3). Таким чином, безпосередньо [PERSON] працюючи начальником дільниці підземної добувної дільниці №1 ш. ім. Орджонікідзе ПрАТ (ВАТ) «ЦГЗК», порушував ст. 14 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 №2694-ХІІ, ст.22 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» від 24.02.1994 №4004-ХІІ та пункти 2.14.1; 2.16 «Посадової інструкції начальника підземної дільниці добувної дільниці №1 шахти імені Орджонікідзе» від 20.10.2009, та запропоновано [PERSON] , генеральному директору ПрАТ «ЦГЗК»: затвердити заходи щодо запобігання повторних випадків профзахворювань на добувній дільниці №1 шахти імені Орджонікідзе згідно п. 89 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 30.11.2011 №1232; забезпечити нормативне провітрювання та систематичне застосування комплексу пилеподавлення на підземних робочих місцях добувної дільниці №1 шахти імені Орджонікідзе згідно галузевих норм; при запровадженні заходів щодо запобігання виникненню професійних захворювань для контролю їх ефективності обов`язково організовувати проведення лабораторних досліджень умов праці на робочому місці начальника дільниці (а.с. 5-7). Відповідно до п. 13 Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 02 квітня 2018 року, умови праці начальника дільниці підземної добувної дільниці№1 шахти імені Орджонікідзе ПрАТ «ЦГЗК» [PERSON] відносяться: за концентрацією аерозолю переважно фібро генної дії у повітрі робочої зони до 3 класу 1 ступеню шкідливості; загальна оцінка до 3 класу 1 ступня шкідливості (а.с. 5-7). \~ \~ \~ \~Довідкою МСЕК\~від 24.05.2018\~позивачу при\~первинному огляді\~встановлено 10%\~втрати професійної\~працездатності,\~та при\~повторному огляді\~25.03.2021,\~ [PERSON] \~встановлено з\~15.03.2021\~безстроково третю\~групу інвалідності\~та 60\~%\~втрати професійної\~працездатності по ХОЗЛ, за висновком якої він потребує: санаторно-курортного лікування, забезпечення лікарськими засобами, виробами медичного призначення (а.с. 8, 9). \~ \~ \~ \~Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Суд вважає можливим, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, розглянути справу за відсутності учасників справи, які надали заяви про розгляд справи за їх відсутності та на підставі наявних у суду матеріалів. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає необхідним позов задовольнити частково. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ч.3 ст.43 Конституції України, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Відповідно до ч. 2 ст. 153 КЗпП України, забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Частиною 1 ст. 237-1 КЗпП України, передбачено, що відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі порушення його законних прав, що призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від неї додаткових зусиль для організації свого життя. У пункті 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995 року роз`яснено, що відповідно до статті 237-1 КЗпП України, за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Актом розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 02.04.2018, як вказувалось раніше, підставою для встановлення професійного захворювання [PERSON] послужило те, що позивач пропрацював на протязі значного періоду часу, понад 30 років на підприємстві відповідача ПрАТ «ЦГЗК», з них понад 9 років в умовах впливу на організм шкідливих факторів. Так, [PERSON] працюючи в підземних умовах шахти імені Орджонікідзе начальником підземної добувної дільниці, забезпечував безперебійну і технічно правильну експлуатацію гірничошахтного устаткування. При цьому, внаслідок недосконалості технології підземного видобутку руди, мавших місце порушень систем вентиляції, пилоподавлення та режимів експлуатації гірничошахтного устаткування, підпав під вплив підвищених параметрів аерозолю переважно фіброгенної дії у повітрі робочої зони. Також, згідно медичного висновку лікарсько-експертної комісії УНДІПМ від 22.02.2018 №304 підставою для встановлення професійного характеру захворювання послужив профмаршрут: 03.2000-05.2002 рр. ВАТ «КЗРК» ш.ім. Леніна, підземний начальник дільниці; 02.2002-12.2002 рр. ВАТ «КЗРК» ш.ім. Леніна, заступник головного інженера з виробництва, зайнятий на підземних роботах (50% та більше робочого часу на рік); 12.2002-01.2003 рр. ВАТ «КЗРК» ш.ім. Леніна, підземний гірничий майстер; 01.2003-07.2003 рр. ВАТ «КЗРК» ш.ім. Леніна, підземний начальник дільниці; 07.2003-04.2004 рр. ВАТ «КЗРК» ш.ім. Леніна, в.о. підземного заступника начальника дільниці. Умови праці начальника дільниці підземної добувної дільниці№1 шахти імені Орджонікідзе ПрАТ «ЦГЗК» [PERSON] віднесені за концентрацією аерозолю переважно фібро генної дії у повітрі робочої зони до 3 класу 1 ступеню шкідливості; загальна оцінка до 3 класу 1 ступня шкідливості. Виробничими факторами, що спричинили захворювання шкідливі умови праці у ПрАТ «ЦГЗК», є пил з вмістом кристалічного кремію діоксину (SіО2) від 10% до 70% в повітрі робочої зони в 1,2 рази перевищує ГДК (2,4 мг/м3 при ГДК 2,0 мг/м3). Згідно пунктів 18, 19 Акту, з метою ліквідації і запобіганню виникнення хронічного професійного захворювання запропоновано [PERSON] , генеральному директору ПрАТ «ЦГЗК»: затвердити заходи щодо запобігання повторних випадків профзахворювань на добувній дільниці №1 шахти імені Орджонікідзе згідно п. 89 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 30.11.2011 №1232; забезпечити нормативне провітрювання та систематичне застосування комплексу пилеподавлення на підземних робочих місцях добувної дільниці №1 шахти імені Орджонікідзе згідно галузевих норм; при запровадженні заходів щодо запобігання виникненню професійних захворювань для контролю їх ефективності обов`язково організовувати проведення лабораторних досліджень умов праці на робочому місці начальника дільниці, також безпосередньо [PERSON] працюючи начальником дільниці підземної добувної дільниці №1 ш. ім. Орджонікідзе ПрАТ (ВАТ) «ЦГЗК», порушував ст. 14 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 №2694-ХІІ, ст.22 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» від 24.02.1994 №4004-ХІІ та пункти 2.14.1; 2.16 «Посадової інструкції начальника підземної дільниці добувної дільниці №1 шахти імені Орджонікідзе» від 20.10.2009. Матеріали справи містять достатньо доказів щодо спричинення потерпілому [PERSON] в результаті отриманого на виробництві професійного захворювання, моральної шкоди. Згідно роз`яснення п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 (з подальшими змінами) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість отриманого захворювання, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. Так, суд враховує тривалість роботи позивача на ПрАТ «ЦГЗК» всього понад 30 років, з них в умовах впливу шкідливих факторів більше 9 років, характер і тяжкість отриманих позивачем професійних захворювань, що порушує його нормальні життєві зв`язки та викликає фізичні і моральні страждання, ступінь втрати ним професійної працездатності 60 % та третю групу інвалідності, тривалість розладу його здоров`я, припинення трудової діяльності, періодичне лікування, тому виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, врахувавши роз`яснення викладені у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 щодо відшкодування розміру моральної шкоди, суд вважає необхідним позов задовольнити частково та стягнути на користь позивача 180 000 грн. з ПрАТ «ЦГЗК» у відшкодування моральної шкоди, вважаючи суму, що просить позивач завищеною. Крім того, чинним податковим законодавством передбачено, що суми відшкодування немайнової (моральної) шкоди, стягнуті на підставі судового рішення, включаються до оподаткованого доходу платника податку, відповідно підлягають оподаткування, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику внаслідок заподіяння йому шкоди життю та здоров`ю. Як вбачається з матеріалів справи, в даному випадку мова йде про суми відшкодування збитків, завданих платнику податків внаслідок заподіяння шкоди життю та здоров`ю, отже вищевказані зміни не поширюються на оподаткування сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику внаслідок заподіяння йому шкоди життю та здоров`ю. Як вбачається з матеріалів справи, в даному випадку мова йде про суми відшкодування збитків, завданих платнику податків внаслідок заподіяння шкоди життю та здоров`ю, отже вищевказані зміни не поширюються на оподаткування сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику внаслідок заподіяння йому шкоди життю та здоров`ю. Згідно положення\~ст.141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі задоволення позову - на відповідача. Як видно з матеріалів справи, при зверненні до суду із позовом [PERSON] звільнений від сплати судового збору на підставі п.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір». Пленум Верховного Суду України у постанові від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснив, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно з ч.3 ст. 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб. Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Позивач подав позов відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням його здоров`ю, внаслідок виконання ним трудових обов`язків та визначив її у грошовому вимірі, тому позовна вимога є майновою. Зі змісту положень п.3 ч. 3 ст. 175, п.1.ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Отже, з урахуванням вимог п.п.1 п.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1,0 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року. З огляду, на суму стягнутої моральної шкоди з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 1800 грн., що становить один відсоток ціни позову. На підставі ст.43 Конституції України, ст. ст.153, 237-1 КЗпП України,

Outcome: partial