Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-12 00:00:00

Стислий виклад заявлених вимог до суду У травні 2019 року [PERSON] звернулася до суду із вказаною заявою, яку мотивувала тим, що [INFO] в с. Коломійцева Долина Липоводолинського району Сумської області помер її двоюрідний брат по лінії батька [PERSON] , який у вказаному населеному пункті проживав до дня смерті. Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді земельного паю на території Подільківської сільської ради Липоводолинського району Сумської області. Спадкоємці 1-4 черг були відсутні. Його мати [PERSON] померла [INFO] , а його батько [PERSON] помер ще раніше матері, [INFO] . Рідний брат його батька, а батько позивача, [PERSON] , помер [INFO] . Єдиним спадкоємцем п`ятої черги за законом є позивачка, двоюрідна сестра померлого [PERSON] - [PERSON] Вирішивши прийняти спадщину, звернулася до нотаріальної контори з питанням прийняття спадщини після смерті [PERSON] , але в нотаріальному порядку отримала відмову, оскільки не прослідковувався родинний зв`язок між [PERSON] та його померлим братом [PERSON] . Також зазначає, що з 1987 року вона не проживала у с. Подільки Липоводолинського району. До смерті батька періодично приїжджала в с. Подільки. Родинні відносини двоюрідний брат з її батьком підтримував, оскільки його батьки померли дуже давно, а інших близьких у нього не було, питання спадщини ніколи не обговорювалося, і лише нещодавно вона дізналася від товариства, яке користується земельним паєм, що за життя належав [PERSON] , про наявність спадкового земельного паю. Позивачка просила суд визначити їй, як спадкоємцю за законом п`ятої черги, додатковий строк для прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата [PERSON] тривалістю два місяці. Пояснення позивача та її представника, заява відповідача [PERSON] у судове засідання у даній справі не з`явлася, подала до суд заяву з прохання розгляд справи проводити без її участі та про підтримання вимог заяви. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні 29 липня 2019 року позовні вимоги пітримала повністю та додатково суду пояснила, що позивачка є двоюрідною сестрою [PERSON] (батьком омтаннього був [PERSON] (він був рідним дядьком позивачці), його братом був [PERSON] (його дочкою є [PERSON] ). З приводу установлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] пояснила, що на день смерті цього спадкодавця вона проживала в м. Києві, маючи зареєстроване місце проживання, проте підтримувала з ним родинні відносини, оскільки він був одиноким, бездітним чоловіком. Від відповідача надійшла заява про визнання позову, просив суд розглянути справу без його присутності. Процесуальні дії суду у даній справі Ухвалою Липоводолинського районного суду Сумської області від 03 червня 2019 року у даній справі відкрито провадження, призначено підготовче засідання на 18 червня 2019 року о 09 год. 40 хв. 18 червня 2019 року ухвалою судді Липоводолинського районного суду Сумської області закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 08 липня 2019 року на 10 год. 00 хв. 08 липня 2019 року у зв`язку з відпусткою представника позивача, розгляд справи відкладено до 29 липня 2019 року на 10 год. 40 хв. 29 липня 2019 року протокольною ухвалою суду у судовому засіданні оголошено перерву до 13 серпня 2019 року у зв`язку зі з`ясуванням додаткової інформації по справі. Установлені судом обставини даної справи а) установлені обставини по перш ій вимозі: Відповідно до фотокопії свідоцтва про народження, [PERSON] народилася [INFO] , у графі батько зазначено « [PERSON] », у графі мати « [PERSON] » (а.с. 17). 25 листопада 1987 року [PERSON] зареєструвала шлюб із [PERSON] , та після реєстрації шлюбу обрала прізвище чоловіка « [PERSON] » (а.с.18). Відповідно до фотокопії свідоцтва про народження, [PERSON] народився [INFO] , його батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с. 14). Відповідно до фотокопії погосподарської книги за 40-ві роки минулого століття, вбачається, що [PERSON] та [PERSON] мали трьох синів: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , та дочку [PERSON] (а.с. 22). [INFO] в м. Київ у віці 82 роки помер [PERSON] (а.с.15). Відповідно до довідки державного архіву Сумської області № Г-61 від 02 травня 2019 року, книги реєстрації актів громадянського стану про народження по с. Подільки Липоводолинського району Сумської області за 1921 року на зберігання до Державного архіву Сумської області не надходили та їх місцезнаходження архіву невідомо, тому підтвердити факт народження [PERSON] немає можливості (а.с. 13). [INFO] у с. Подільки Липоводолинського району Сумської області помер [PERSON] (а.с.12). [INFO] у с. Подільки Липоводолинського району Сумської області померла [PERSON] (а.с. 11). Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження, [PERSON] народився [INFO] , його батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с.10). [PERSON] на підставі розпорядження голови Липоводолинської районної державної адміністрації від 14 березня 2002 року №116 передано у приватну власність земельну ділянку площею 4,44 га, яка розташована на території Подільківської сільської ради та призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.7). [INFO] в с. Подільки Липоводолинського району Сумської області у віці 54 років помер [PERSON] (а.с.8). Згідно з довідкою Подільківської сільської ради Липоводолинського району Сумської області від 15 березня 2019 року № 02-37/137 та копії погосподарської книги за 2001-2005 роки, гр. [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , з дня народження по день смерті був зареєстрований в [ADDRESS] сам. Заповіт від імені [PERSON] Подільківською сільською радою не посвідчувався (а.с.9,16). Відповідно до довідки Липоводолинського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану № 963-15.9-19 від 08 серпня 2019 року, актові записи про державну реєстрацію шлюбу відносно [PERSON] та актові записи про народження дитини (дітей), де [PERSON] записаний батьком дитини (дітей), в архіві даного відділу відсутні ( а.с. 60). Із показань свідка [PERSON] та [PERSON] судом установлені ті обставини, що [PERSON] був двоюрідним братом [PERSON] позивачка провела його поховання, за життя його підтримувала, бо він не був одруженим та дітей у нього не було. [PERSON] був рідним батьком позивачки. Батьком [PERSON] був [PERSON] , а батьком останнього був [PERSON] . У [PERSON] були народжені рідні сини [PERSON] (наймолодший син) та [PERSON] та [PERSON] (найстарший син). Від [PERSON] народжено сина [PERSON] , який не був одружений та дітей від нього не народжено. б) установлені обставини по другій вимозі: Постановою державного нотаріуса Липоводолинської районної державної нотаріальної контори від 28 березня 2019 ркоу відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку після смерті [INFO] [PERSON] , у зв`язку з пропустком встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.21). З наданих Липоводолинською райдержнотконторою № 727/01-16 від 25 червня 2019 року відомостей вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, спадкоємці з заявами не звертались, відомості про прийняття спадщини спадкоємцями, які відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 1268 ЦК України вважаються такими, що прийняли спадщину, відсутні, заповіт від імені [PERSON] , відповідно до Спадкового реєстру, не посвідчувався (а.с. 39). Норми права, які підлягають застосуванню у даній справі а) норми права, що підлягають застосуванню по першій вимозі: Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до ч. 1 ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Як визначено ч. 1 ст. 68 вищевказаного закону нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва, та склад спадкового майна. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За приписами ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно з вимогами ст. 1265 ЦК України п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. а) норми права, що підлягають застосуванню по другій вимозі: Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Ч. 3 ст. 1272 ЦК України установлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Висновки суду по суті заявлених вимог а) висновки суду по першій вимозі: За змістом п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, зокрема, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. При цьому, суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Аналіз досліджених судом документів, зіставлення наявних в них анкетних даних, зокрема прізвища та по батькові як батька позивача, [PERSON] , так і померлого [PERSON] та з урахуванням показань свідків, допитаних у даній справі, суд дійшов висновку, що останні дійсно були братами, тобто [PERSON] був дядьком позивача. При цьому, через втрату свідоцтва про народження дядька позивача, позивач не має змоги підтвердити факт родинних відносин між її батьком та його рідним братом. Разом із цим, на думку суду, встановлення даного факту породжує юридичні наслідки для позивача, так як це потрібно йому для спадкування прав на майно, яке залишилося після смерті її двоюрідного брата [PERSON] і не пов`язується із наступним вирішенням спору про право на спадщину між спадкоємцями померлого спадкодавця. Ураховуючи викладене, суд уважає необхідним установити факт родинних відносин між [PERSON] , який помер [INFO] в с. Подільки Липоводолинського району Сумської області, та [PERSON] , який помер [INFO] в м. Київ, а саме те, що: [PERSON] був рідним братом [PERSON] б) висновки суду по другій вимозі: Причини пропуску позивачем, як єдиним спадкоємцем за законом п`ятої черги спадкування після смерті свого двоюрідного брата, встановленого строку для прийняття спадщини, через необізнаність [PERSON] про наявність спадкового майна та відсутністю у неї правовстановлюючих документів щодо спадщини та непроживання позивача зі спадкодавцем на час смерті, суд визнає поважними, оскільки вони об`єктивно та непереборно перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті зазначеного спадкодавця. З огляду на зазначені норми закону, моральні норми суспільства, що доводять поведінку спадкодавця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд уважає за можливе задовольнити позов, визначивши позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, а саме двомісячний термін з дня набрання цього рішення суду законної сили.

Outcome: approved