Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-04 00:00:00

Стислий виклад позиції позивачки та заперечень відповідача. 10 червня 2019 року представник позивача за довіреністю звернувся до Шевченківського районного суду Харківської області з вказаним позовом, яким просить суд поновити строк позовної давності для захисту невизнаного права, а також визнати за позивачем право власності на ј частину квартири за [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті матері - [PERSON] , померлої [INFO] . Позов обгрунтований тим, що після смерті її матері [PERSON] відкрилася спадщина на спадкове майно, що складається з ј частини квартири за [ADDRESS] , в якій ј частина квартири належить [PERSON] , ј частина квартири належить [PERSON] , ј частина квартири належить [PERSON] , ј частина квартири належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло за № [NUMBER] від 17 листопада 1993 року. Спадкодавиця заповіту не залишила. Єдиним спадкоємцем за законом першої черги є, донька спадкодавиці - [PERSON] , бо чоловік спадкодавиці помер [INFO] . Спадкоємцем за заповітом є [PERSON] , який не бажає приймати спадщину заяв до нотаріальної контори не подавав. Після поховання матері не було відомо про наявність спадкового майна. Про те, що частина квартири належить спадкодавиці дізналися лише у 2018 році. Після смерті спадкодавиці звернулися до нотаріуса Шевченківського районного нотаріального округу Харківської області та 31 жовтня 2018 року була надано відповідь в якій вказано, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом не має можливості через пропущений строку для подачі заяви. Представник позивача позовні вимоги підтримав та наполягав на задоволенні позову в повному обсязі. Представник Шевченківської селищної ради в судове засідання не з`явився, надавши до суду письмову заяву про розгляд справи у їх відсутність, проти задоволення заявлених вимог не заперечують (а.с.33). Відповідач [PERSON] на якого позивачка склала заповіт надав до суду письмову заяву про відмову від спадщини, та розгляд справи за його відсутності (а. с. 37). Процесуальні дії, заяви та клопотання. Ухвалою суду від 03 липня 2019 року відкрито провадження в даній справі. Розгляд справи визначено проводити за загальними правилами позовного провадження з повідомленням сторін. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Суд, вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних обставин. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 28 вересня 2018 року серії [NUMBER] (а.с.8). [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 28 вересня 2018 року серії [NUMBER] (а.с.9). [PERSON] народився [INFO] , батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 15 травня 2012 року (а.с.10). Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00021088721, підтверджує факт зміни прізвища з [PERSON] на [PERSON] у зв`язку з розірванням шлюбу від 20 листопада 1991 року (а.с.11). Довідка виконавчого комітету Волоськобалаклійської сільської ради від 28.09.2018 року № 405 надана в тому, що гр. [PERSON] , [INFO] до дня смерті [INFO] , дійсно була зареєстрована та постійно проживала на території обслуговування сільської ради за адресою: [ADDRESS] (стаціонарне відділення територіального центру для одиноких непрацездатних громадян села Волоська Балаклія, Шевченківського району, Харківської області (а.с. 12). Свідоцтво про право власності на житло № [NUMBER] від 17.11.1993 року підтверджує право часткової власності на квартиру, розташовану в будинку [ADDRESS] за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а. с. 13). Технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] містить також власників зазначеної квартири та довідку-характеристику, що власниками кожен по ј є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.14-16). Норми права, що регулюють спірні правовідносини та мотиви їх застосування та мотивована оцінка аргументів сторін. На підставі статей 1216,1217,1218 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1268 спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до абз.3 п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року, у разі відмови нотаріуса в оформленні прав на спадщину особа може звертатися до суду за правилами позовного провадження. Причиною пропуску позивачем, за законом першої черги спадкування після смерті своєї матері, встановленого строку для прийняття спадщини, стало те, що позивачка після смерті матері проживала і була зареєстрована в квартирі частина якої належала померлій. Також в позивача не було оригіналу свідоцтва про приватизацію, позивачка вважала, що вона спадщину прийняла, проживаючи в квартирі частина якої належала померлій матері, дані причини суд визнає поважними, оскільки через це позивачка своєчасно не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, так як вважала, що автоматично це зробила проживаючи в квартирі частина якої належала матері. Шевченківським районним судом Харківської області при першому зверненні позивача було зроблено запит до приватного нотаріуса Шевченківського районного нотаріального округу Харківської області щодо наявності заповіту та заведених спадкових справ після смерті спадкодавця. Згідно інформаційних довідок зі Спадкового реєстру мається заповіт зроблений спадкоємцем на користь відповідача [PERSON] (а.с.22-23). В суді в підготовчому судовому засіданні Дончик проти позову не заперечував пояснив, що з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертався, так як квартира була приватизована на 4-х осіб, в квартирі проживала рідна донька, позивачка по справі. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за законом або за заповітом. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, тобто позивач по справі на законних підставах вважається спадкоємцем першої черги. У відповідності до ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Визнання права на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Таким чином, право на спадщину є самостійним майновим правом, яке виникає на підставі факту її прийняття та підлягає захисту в передбачений законом спосіб, і через відмову нотаріуса у видачі спадкоємцю свідоцтва про право на спадщину, не може бути захищене в інший спосіб. Враховуючи відсутність у позивача правовстановлюючого документу свідоцтва про право власності на житло, а також оскільки позивач по справі являється рідною донькою спадкодавця, проживала на час смерті спадкодавця в квартирі частина якої, а саме 1/ 4 належала її померлій матері суд вважає належним задовольнити позовні вимоги та визнати за [PERSON] право власності на спадкове майно. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем при подачі позову було сплачено 768 грн. 40 коп. судового збору. Позивач не просила застосовувати до відповідачів вимоги статті 141 ЦПК.

Outcome: approved