Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-02 00:00:00

Публічне акціонерне товариство «Харківгаз» звернулось до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить суд стягнути з останнього на користь Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» суму збитків за використання не облікованого газу у розмірі 114081 гривня 94 копійок та судові витрати по справі. В обґрунтування позовних вимог позивачем в позові зазначено наступне. Відповідач є споживачем природного газу за місцем свого проживання на підставі договору розподілу природного газу. В порушення умов Договору про надання послуг газопостачання [PERSON] здійснив самовільне приєднання до газотранспортної мережі. 26 квітня 2016 року робітниками Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» проведено перевірку газоспоживаючих приладів за адресою: [ADDRESS] . В результаті перевірки було виявлено несанкціонований прихований газопровід в стіні діаметром 8 мм перед лічильником газу з подальшим підключенням до кінцевого споживчого обладнання. Факт виявленого порушення зафіксовано Актом від 26.04.2016 року № ГБ-21/с та фото фіксацією у присутності відповідача та [PERSON] ; заперечень з боку відповідача у вказаному акті не зафіксовано, самим [PERSON] факт самовільного підключення до газотранспортної мережі визнаний у повному обсязі. Акт про виявлене порушення від 26.04.2016 року № ГБ-21/с, 11 травня 2016 року був розглянутий на засіданні комісії Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» за участю відповідача та його представника - [PERSON] , в результаті чого був складений акт - розрахунок, у якому сума збитків була розрахована за граничними об`ємами споживання з урахуванням усіх газових приладів за цінами закупівлі протягом періоду не облікованого природного газу (з 26 квітня 2014 року по 26 квітня 2016 року) та склала 114081 гривню 94 копійок. Розмір вартості донарахованого не облікованого об`єму природного газу є збитками позивача, які у добровільному порядку відповідачем не погашені, що зумовило Публічне акціонерне товариство «Харківгаз» звернутись з позовом до суду. У поданих відповідачем запереченнях на позов [PERSON] зазначив, що 20 грудня 2005 року між [PERSON] та Публічним акціонерним товариством «Харківгаз» було укладено Договір про надання послуг газопостачання за № 13152. Відповідач відмітив, що він став власником житлового будинку за адресою: [ADDRESS] на підставі договору дарування, посвідченого 20 червня 2011 року, відповідно до якого його мати - [PERSON] передала йому зазначений будинок у дар. На думку відповідача проведення перевірки, за результатами якої був складений Акт від 26.04.2016 року за № ГБ-21/с є незаконною. Відповідач є інвалідом ІІ групи, природним газом для опалення приміщення не користувався з огляду на наявність плити та твердо - паливного котла, дров та вугілля для опалення. [PERSON] заперечує факт допущеного порушення умов договору, без погоджень з постачальником ніяких робіт з газопроводом він не проводив. Відповідач стверджує, що підписання документів про порушення постачання газу - Акт перевірки від 26.04.2016 року № ГБ-21/с було проведено під впливом помилки та погроз з боку перевірочної комісії. [PERSON] вважає, що позовна заява Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» не містить належних доказів, вказані порушення споживачем Правил надання населенню послуг з газопостачання є лише припущеннями. Крім того, до заперечення на позовну заяву відповідач надав акт депутата Ватутінської сільської ради по виборчому округу № 7 Овчіннікової Ю. В. відповідно до якого з`ясовано, що при обстеженні житлово -побутових умов в домоволодінні за адресою: [ADDRESS] , було виявлено плиту для опалення та твердо - паливний котел. Окрім цього, у поданих запереченнях відповідач просив суд визнати незаконними дії Комісії Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» в особі представника Зміївського відділення Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» від 11 травня 2016 року, визнати незаконним та скасувати Акт Зміївського відділення Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» та протокол комісії Зміївського відділення Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» від 11 травня 2016 року. Ухвалою судді Нововодолазького районного суду Харківської області Пархоменко І.О. від 11 жовтня 2017 року було відкрито провадження по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» до [PERSON] про відшкодування збитків. Розпорядженням керівника апарату суду за № 985 від 19.09.2018 року призначено повторний автоматизований розподіл судової справи й згідно відповідному протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.09.2018 року справу з єдиним унікальним № 631/379/17 (провадження № 2/631/262/18) передано до розгляду судді Трояновській Т.М. 15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року, відповідно до якого Цивільний процесуальний кодексу України викладено у новій редакції. Згідно підпункту 9 пункту 1 Розділу XIII Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. У зв`язку із зміною складу суду, ухвалою суду від 19 вересня 2018 року справу з єдиним унікальним № 631/379/17 (провадження № 2/631/262/18) прийнято до провадження суддею Трояновською Т. М., розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 27 травня 2019 року за клопотанням представника позивача - Ляшенко О. Ю. замінено позивача по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» до [PERSON] про відшкодування збитків з Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» на Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз». Інших процесуальних дій (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) у справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до [PERSON] про відшкодування збитків судом не вживалось. Уповноважений представник Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» у судове засідання не з`явився,хоча про дату, час і місце розгляду справи був сповіщений завчасно відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, про що свідчить наявне в матеріалах справи повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення. Скориставшись правом, встановленим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, представник позивача - Ляшенко О. Ю . надала заяву, яка була зареєстрована за вхідним № 6035/18 - вх. від 29.08.2019 року, відповідно до якої просила суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі,зазначивши, що не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] у судові засідання, після зміни складу суду жодного разу не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся відповідно до приписів Цивільного процесуального законодавства України, про що свідчать наявні в матеріалах справи повідомлення про вручення поштових відправлень, отриманих відповідачем особисто 08.01.2019 року, 19.01.2019 року, 02.03.2019 року, 19.04.2019 року, 23.05.2019 року, 24.09.2019 року. На адресу суду відповідачем постійно надсилалися заяви про відкладення розгляду справи з різних причин, у тому числі й на 03 грудня 2019 року, що свідчать про наміри відповідача [PERSON] затягнути розгляд справи, оскільки останній жодного разу не з`явився до суду та доказів в підтвердження поважності причин відкладення розгляду справи до суду не надав. З цього приводу слід зазначити, що відповідно до пунктів 2 та 7 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що неявка у судове засідання будь - якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Пунктом 1 частини 3 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України передбачено право суду розглянути справу за відсутності сторони, яка не з`явиться до суду без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Здійснюючи аналіз норм Цивільного процесуального законодавства України слід дійти висновку, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки сторони (у даному випадку відповідача) до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання явки учасників справи обов`язковою для надання особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності, при цьому відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, вивчивши доводи позовної заяви та заперечення відповідача, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи в межах заявлених вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, які були безпосередньо досліджені у судовому засіданні, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з наступних підстав та мотивів. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Публічне акціонерне товариство «Харківгаз» здійснювало свою діяльність відповідно до Статуту, відповідно до якого основним видом діяльності товариства, є, зокрема, надання послуг з розподілу природного газу, нафтового газу та газу (метану) вугільних родовищ. Вищезазначена діяльність товариства здійснюється на підставі виданої Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, ліцензії. Відповідно до Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» є новим найменуванням Публічного акціонерного товариства «Харківгаз». В ході судового розгляду справи із наданих відповідачем документів встановлено, що 16 квітня 2008 року між Відкритим акціонерним товариством «Харківгаз» в особі начальника Нововодолазької філії Відкритого акціонерного товариства «Харківгаз», з однієї сторони, та [PERSON] , з другої сторони, був укладений типовий договір про надання населенню послуг з газопостачання за № 13192, за умовами якого Нововодолазька філія Відкритого акціонерного товариства «Харківгаз» зобов`язалася безперервно надавати споживачеві послуги з постачання природного газу для побутових потреб за адресою: [ADDRESS] (приватний будинок опалюваною площею 8940 квадратних метрів). Зазначена обставина учасниками справи не оспорювалась та належним чином не спростована, а тому у суду не має сумнівів щодо достовірності цієї обставини та добровільності її визнання, а отже відповідно до частини 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України вона не підлягає доказуванню. Відповідно до договору дарування житлового будинку, посвідченого 20 червня 2011 року державним нотаріусом Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області Змієвською Т. М., зареєстрованого в реєстрі за №1056, встановлено що [PERSON] подарувала, а [PERSON] прийняв у власність житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] . 26 квітня 2016 року робітниками Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» проведено перевірку газоспоживаючих приладів за адресою: [ADDRESS] та було виявлено несанкціонований прихований газопровід, який підключений до системи газопостачання в газопровід - ввід до лічильника газу. Даний несанкціонований газопровід було під`єднано шляхом встановлення металевого штуцера діаметром приблизно 8 мм для відбору не облікованого природного газу на потреби даного домоволодіння. Виявлений несанкціонований газопровід використовувався для здійснення несанкціонованого відбору природного газу на потреби вищезазначеного домоволодіння. Актом про порушення від 26 квітня 2016 року за № ГБ-21/с зафіксовано факт виявлення несанкціонованого прихованого газопроводу, який підключений до системи газопостачання, до лічильника газу. Огляд домоволодіння та складання акту від 26 квітня 2016 року за № ГБ-21/с проводилися в присутності [PERSON] та [PERSON] , які його підписали та визнали наявність виявленого правопорушення, заперечень з боку відповідача у вказаному акті щодо процедури проведення перевірки перевіряючими особами, не надходило; [PERSON] визнав факт несанкціонованого під`єднання до системи газопостачання та просив перевіряючих осіб вирішити питання про відшкодування завданих ним збитків без залучення до справи правоохоронних органів. Акт про виявлене порушення від 26.04.2016 року за № ГБ-21/с був розглянутий на засіданні комісії з розгляду актів про порушення Зміївського УЕГГ за участю відповідача та його представника [PERSON] . Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Зміївського УЕГГ від 11 травня 2016 року було розглянуто акт про порушення, яким виявлено втручання в роботу газорозподільної системи та запропоновано провести нарахування збитків згідно діючого законодавства за 2 роки. З Акту - розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 11 травня 2016 року вбачається, що за період з 26 квітня 2014 року по 26 квітня 2016 року витрата газу за граничними об`ємами споживання склала 16897,78 м?, при цьому за вказаний період на особовому рахунку споживача відображена витрата природного газу в обсязі 979 м?. Вартість донарахованого об`єму природного газу за цінами закупівлі Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» становить 114 081 гривень 94 копійки. Відповідно до розрахунку збитків за наявності несанкціонованого газопроводу, завданих споживачем [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] , за період з квітня 2014 року по квітень 2016 року складає 114 081 гривня 94 копійки. Як вбачається з матеріалів справи відповідач [PERSON] акт про виявлене порушення від 26.04.2016 року за № ГБ-21/с та рахунок на оплату вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу від 11 травня 2016 року згідно вищевказаного акту про порушення не оскаржував, з позовом про визнання дій Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» неправомірними до суду не звертався. 25 травня 2016 року за вихідним № 01 - 2135 відповідачу направлено претензію та розрахунок збитків, згідно з яким збитки, завдані споживачем внаслідок порушення Правил надання послуг з газопостачання складають 114 081 гривня 94 копійки, які станом на час розгляду справи в суді залишаються відповідачем невідшкодованими. Докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення. Надані позивачем у справі докази не містять суперечностей, очевидних ознак недопустимості, є належними у розумінні предмета доказування у даній справі, а тому приймаються до уваги судом у повному обсязі. Надані відповідачем до суду докази: довідка Ватутінської сільської ради Нововодолазького району Харківської області від 10.05.2016 року за № 364 про склад сім`ї, Акт обстеження житлово - побутових умов виконавчого комітету Ватутінської сільської ради Нововодолазького району Харківської області від 10.05.2016 року за № 223 з відображенням наявності плити та твердо - паливного котла, дров та вугілля для опалення є неналежними у розумінні предмета доказування у даній справі та не спростовують факт наявності несанкціонованого прихованого газопроводу, який підключений до системи газопостачання, до лічильника газу. Факт та наявність порушених прав, свобод та інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду. Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» є новим найменуванням Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» та правонаступником всіх прав та обов`язків останнього. Видом діяльності Акціонерного товариства, є, зокрема, надання послуг з розподілу природного газу, нафтового газу та газу (метану) вугільних родовищ. Вищезазначена діяльність товариства здійснюється на підставі виданої Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, ліцензії. Факт несанкціонованого прихованого газопроводу, який підключений до системи газопостачання, до лічильника газу, зафіксований у акті про виявлене порушення від 26.04.2016 року за № ГБ-21/с. У договірних правовідносинах, що виникли між сторонами у справі, позивачем у повному обсязі виконані вимоги частини 1 статті 714 Цивільного кодексу України та умови Договору, у свою чергу, відповідачем порушено вимоги статей 525, 526 Цивільного кодексу України, положення Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494. Таким чином, порушене право позивача на відшкодування збитків з боку відповідача, підпадає під дію вимог статей 610, 611, 1166 Цивільного кодексу України. Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України). Відносини між громадянами (споживачами природного газу) та газопостачальною організацією, регулюються Правилами постачання природного газу, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 року № 2496, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1382/27827, Законом України «Про ринок природного газу» та Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 року № 2494, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за №1379/27824. Частиною 2 статті 13 Закону України «Про ринок природного газу» визначено, що споживач зобов`язаний, зокрема: забезпечувати своєчасну та повну оплату вартості природного газу згідно з умовами договорів; не допускати несанкціонованого відбору природного газу; забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників оператора газотранспортної системи, оператора газорозподільної системи до вузлів обліку природного газу та з метою встановлення вузлів обліку газу; припиняти (обмежувати) споживання природного газу відповідно до вимог законодавства та умов договорів. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом (частина 3 статті 13 Закону України «Про ринок природного газу»). Кодексом газорозподільних систем визначено, що оператор газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ) - це суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно - технологічного управління. Згідно з пункту 3 розділу 1 Правил постачання природного газу, постачання природного газу споживачу здійснюється на підставі договору постачання природного газу між постачальником та споживачем, який укладається відповідно до вимог цих Правил. Постачання природного газу побутовим споживачам здійснюється за договором, який має відповідати типовому договору постачання природного газу побутовим споживачам, що затверджується Регулятором та оприлюднюється в установленому порядку. Кодекс газорозподільних систем окрім іншого регулює, зокрема, взаємовідносини між оператором газорозподільної системи та несанкціонованими споживачами, які втручаються в роботу газорозподільної системи, у тому числі шляхом несанкціонованого втручання в роботу газорозподільної системи (пункт 3 глави 1 розділу І Кодексу). Пункт 4 глави 2 розділу І вищезазначеного Кодексу вказує на те, що оператор ГРМ має право безперешкодного та безкоштовного доступу до земельних ділянок всіх форм власності, на яких розташована газорозподільна система, для виконання своїх функцій та обов`язків, передбачених законодавством. Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування не облікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Положення пункту 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРМ передбачають, що у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму не облікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм не облікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення. Відносини між суб`єктами ринку природного газу та оператором газорозподільних систем, регулюються нормами Кодексу газорозподільних систем, затвердженим Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494, в редакції, що діяли станом на день виникнення спірних правовідносин. В Кодексі газорозподільних систем термін «несанкціонований газопровід» визначений як самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу) (пункт 4 глави 1 розділу І Кодексу). Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу 11 Кодексу газорозподільних систем до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування не облікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу. Згідно пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем несанкціонований газопровід - самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу). Абзацами 1 та 2 частини 1 глави 3 розділу 11 Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму не облікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток Х цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм не облікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення. Згідно пункту 6 абзацу першого та абзацу другого пункту 7 глави 9 розділу X Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: 1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ (лічильника газу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу; 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі XI цього Кодексу. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження. Під час складання акта про порушення, акта про усунення порушення, акта про припинення/відновлення газопостачання тощо представниками Оператора ГРМ обов`язково фіксуються та зазначаються у вищезазначених актах показання лічильника газу (ЗВТ), за винятком випадків відмови у доступі до об`єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ). Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. При складанні акта про порушення представник Оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: 1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; 2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; 3) контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії). До складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно - технічного персоналу та юристів. Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора. У разі відмови метрологічної організації або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі такого представника. Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом Оператора ГРМ. За вимогою однієї зі сторін на засідання комісії в окремому випадку можуть бути додатково залучені інші представники, зокрема від виробника ЗВТ чи виробника пломби, повноваження яких підтверджуються в установленому законодавством порядку. Споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт - розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. При складанні акта-розрахунку враховується таке: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу; 2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об`ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об`єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці; 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються. Вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Пунктом 1 глави 7 розділу 6 Кодексу газорозподільних систем визначено, що оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням ПБСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, у випадках несанкціонованого відбору природного газу або втручання в роботу ЗВТ чи газорозподільні мережі. Розрахунок позивача відповідає Порядку перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушень споживачем природного газу, зазначеному в Кодексі газорозподільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 року № 2494. Положеннями статті 322 Цивільного кодексу України встановлено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до частини 1 статті 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Приписами статтей 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 610 Цивільного кодексу України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Частиною 4 статті 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають наслідки встановлені договором або законом, зокрема: відшкодування збитків. Шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (стаття 1166 Цивільного кодексу України). Відповідно до положень частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України). При цьому частиною 1 статті 77 вказаного нормативно - правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Частина 2 статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Аналогічні приписи передбачені частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу. Частиною 2 статті 77 та частиною 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування. Під час розгляду справи норми права, на які посилалися сторони та які суд не застосував, фактично відсутні. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Даючи оцінку доводів представника відповідача щодо протиправності проведення засідання комісії Публічного акціонерного товариств «Харківгаз» та фіксування його результатів було проведено з порушенням встановленого порядку, суд виходить з наступного. Як було викладено вище, 26 квітня 2016 року робітниками Публічного акціонерного товариств «Харківгаз» проведено перевірку газоспоживаючих приладів за адресою: [ADDRESS] під час якої було виявлено несанкціонований прихований газопровід, який підключений до системи газопостачання в газопровід - ввід, до лічильника газу. Даний несанкціонований газопровід було під`єднано шляхом встановлення металевого штуцера діаметром приблизно 8 мм для відбору не облікованого природного газу на потреби даного домоволодіння. Виявлений несанкціонований газопровід використовувався для здійснення несанкціонованого відбору природного газу на потреби вищезазначеного домоволодіння. Актом про порушення від 26.04.2016 року № ГБ-21/с було зафіксовано факт виявлення несанкціонованого прихованого газопроводу, який підключений до системи газопостачання, до лічильника газу; заперечень з боку відповідача у вказаному акті щодо процедури проведення перевірки перевіряючими особами, не надходило; [PERSON] визнав факт несанкціонованого під`єднання до системи газопостачання та просив перевіряючих осіб вирішити питання про відшкодування завданих ним збитків без залучення до справи правоохоронних органів. Акт про виявлене порушення від 26.04.2016 року № ГБ-21/с, був розглянутий на засіданні комісії Публічного акціонерного товариств «Харківгаз» з участю відповідача та його представника [PERSON] , в результаті чого був складений Акт - розрахунок, у якому сума збитків була розрахована за граничними об`ємами споживання з урахуванням усіх газових приладів за цінами закупівлі протягом періоду не облікованого природного газу (з 26 квітня 2014 року по 26 квітня 2016 року) та склала 114 081 гривня 94 копійки. Розмір вартості донарахованого не облікованого об`єму природного газу є збитками позивача. Розрахунком вартості не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу мешканцем селища Ватутіно [ADDRESS] за період з 26 квітня 2014 року по 26 квітня 2016 року, визначено суму збитків - 114 081 гривня 94 копійки. У той же час, порядок ціноутворення на енергоносії за період з 26 квітня 2014 року по 30 вересня 2015 року регулювався Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про встановлення роздрібних цін на природний газ, що використовується для потреб населення» від 03.04.2014 року № 420, якою встановлено ціни на природний газ, що використовується для потреб населення у розмірі 4.011 грн./м?; період з 01.10.2015 року по 26 квітня 2016 року - Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 року № 2494. Суд враховує, що відповідачем на початку був визнаний факт несанкціонованого підключення до системи газопостачання під час проведення перевірки у повному обсязі, заперечень на дії перевіряючих осіб при складанні Акту про порушення від 22.08.2016 року № ГБ-47/с, не надходило та мало місце прохання перевіряючих осіб вирішити питання про відшкодування завданих ним збитків без залучення до справи правоохоронних органів. При цьому, дії працівників Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» щодо вказаних обставин не були предметом оскарження у даній справі в порядку статті 193 Цивільного процесуального кодексу України та предметом судового розгляду взагалі. Посилання відповідача на цілісність засобів опломбування газового лічильника, та підписання Акту перевірки від 26.04.2016 року № ГБ-21/с під впливом помилки, не входять до предмету доказування у даній справі, а тому не беруться до уваги судом як неспроможні. З огляду на вказане, цивільний позов Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до [PERSON] про відшкодування збитків належить задовольнити повністю. Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», суд відповідно до пункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України вважає за необхідне вирішити питання щодо розподілу між сторонами справи судових витрат. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до частини 1, підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З матеріалів справи вбачається, що позивачем при подачі позовної заяви до суду було сплачено судовий збір на загальну суму 1653 гривні 77 копійок, що підтверджено платіжним дорученням № 4485 від 28 березня 2017 року Публічне акціонерне товариство «Банк «Кліринговий дім» Частиною 1 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача (пункт 1 частини 2 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України). Враховуючи, що суд дійшов до висновку про повне задоволення позовних вимог, то з [PERSON] необхідно стягнути судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1600 гривень 00 копійок. З урахуванням викладеного,

Outcome: approved