Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-23 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 27 листопада року позивач звернулася до суду з зазначеним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла її бабуся [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки, розташованої в с.Времівка на території Великоновосілківської селищної ради. ЇЇ батько, [PERSON] , єдиний син [PERSON] , не прийняв спадок, оскільки помер [INFO] у м.Гуляйполе. Позивач є єдиною спадкоємицею за законом після смерті бабусі, і має намір прийняти спадщину. У видачі свідоцтва про право на спадщину за законом приватним нотаріусом відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та відсутністю документа, який підтверджує родинні відносини зі спадкодавцем. Пропуск строку для прийняття спадщини обґрунтовує тим, що на час закінчення строку на прийняття спадщини у неї виникли ускладнення зі станом здоров`я, вона перебувала на амбулаторному лікуванні і потребувала безпосереднього догляду. У зв`язку з цим, просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] . Сторони у судове засідання не з`явилися, надали заяви в яких просили розглянути справу за їх відсутності, позивач заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. Відповідач своїм правом на надання відзиву на позов не скористався. За таких оставин суд вважає можливим розглянути справу без участі позивача та представника відповідача, який належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду і у відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України його неявка не перешкоджає розгляду справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 28 листопада 2019 року за вказаною заявою відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 21 грудня 2019 року. Ухвалою суду від 21 грудня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 23 січня 2020 року, витребувано з Гуляйпольського районного нотаріального округу Запорізької області відомості щодо наявності спадкової справи після смерті [PERSON] . Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задовленню з наступних мотивів. Установлено, [INFO] в с.Времівка Великоновосілківського району Донецької області Україна померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого 03 грудня 1996 року Великоновосілківською селищною радою Великоновосілківського району Донецькій області (а.с.15). [INFO] в м.Гуляйполе Гуляйпольського району Запорізької області Україна помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого 25 жовтня 2016 року Гуляйпольським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області (а.с.13). Зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] , витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00017201527 від 12.10.2016р., витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00017235852 від 21.10.2016р. встановлено, що позивач [PERSON] була донькою [PERSON] (а.с.8,9,11). Рішенням Гуляйпільського районного суду Запорізької області від 12 листопада 2019 року встановлено факт, що [PERSON] є сином [PERSON] (а.с.18-19). Таким чином, позивач була онукою [PERSON] . Приватним нотаріусом Гуляйпільського районного нотаріального округу Демченком Т.М. позивачу [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті бабусі [PERSON] відмовлено в зв`язку з пропуском шестимісячного строку та відсутністю документа, який підтверджує родинні відносини зі спадкодавцем (а.с.20). Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру інформація відсутня про видані спадкові справи та на їх підставі свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON] , померлої [INFO] (а.с.44). Згідно дубліката довідки Гуляйпольської ЦРЛ від 05.11.2019р. [PERSON] , [INFO] знаходилася на амбулаторному лікуванні с 28.05.1997 р. по 10.06.1997р.(потребувала диспансерного нагляду) (а.с.17). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що «відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом» (пункт 1). Відповідно до п. 4. Прикінцевих та перехідних положень цього Кодексу, Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Таким чином, оскільки спадщина у цій справі відкрилась [INFO] , тобто до [INFO] , тому до правовідносин сторін підлягають застосуванню норми ЦК у редакції від 18.07.1963 року Відповідно до статті 527 ЦК України (в ред. 1963р.) спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті. Згідно зі статтею 529 ЦК України (в ред. 1963р.), при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. Відповідно до положень статей 548, 549 ЦК України (в ред. 1963р.) для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Згідно з статтею 550 ЦК України (в ред. 1963р.) строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. У цих випадках, якщо спадкове майно було прийняте іншими спадкоємцями або перейшло до держави, спадкоємцеві, що пропустив зазначений строк, передається лише те з належного йому майна, яке збереглося в натурі, а також кошти, виручені від реалізації решти належного йому майна. При вирішенні цієї справи суд звертає увагу на те, що відповідно до вимог норм ЦК УРСР, у зв`язку з пропущенням особою строку для прийняття спадщини з поважних причин, суд продовжує строк для прийняття спадщини, однак у зв`язку з прийняттям ЦК від 01.01.2014 суд за наявності поважних причин пропущення строку для прийняття спадщини не продовжує строк для прийняття спадщини, а визначає додатковий строк для її прийняття. У зв`язку з цим, суд констатує що продовження строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для її прийняття є поняттями співмірними, оскільки пов`язані з врегулюванням одних і тих самих правовідносин, однак сфера їх застосування залежить від моменту виникнення спірних правовідносин. Крім цього, суди також не повинні задовольняти позови про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті спадкодавців, які померли до [INFO] , і спадщина прийнята кимось із спадкоємців, у тому числі шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном (стаття 549 ЦК України (в ред. 1963р) або перейшла до держави на підставі стаття 555 ЦК України (в ред. 1963р). Висновки суду. Таким чином, суд приходить до висновку, що причина пропуску позивачем шестимісчного строку для прийняття спадщини, а саме те, що на час закінчення строку на прийняття спадщини у неї виникли ускладнення зі станом здоров`я, вона перебувала на амбулаторному лікуванні і потребувала безпосереднього догляду - є поважними. Враховуючи викладене, а також відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину та відсутність заперечень зі сторони відповідача щодо задоволення позовних вимог, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, терміном у три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved