Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-24 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. [PERSON] (позивач) подав до суду позовну заяву до [PERSON] , Ходорівської міської ради Жидачівського району Львівської області (відповідачі), в якій просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата [PERSON] , померлого [INFO] , в два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору позивач покликається на те, що [INFO] помер його рідний брат [PERSON] . Після його смерті залишилося спадкове майно (житловий будинок загальною площею 85,8 кв.м., який знаходиться по [ADDRESS] . У померлого не було сім`ї та дітей, а в останній період життя його брат через похилий вік фактично перебував на його утриманні, проживав разом з ним та надалі продовжує проживати у зазначеному будинку, доглядає господарство, оплачує комунальні послуги, займався похороном брата. Відтак він претендує на спадкове майно як єдиний спадкоємець, оскільки їх рідний брат [PERSON] помер, а сестра [PERSON] відмовилася від частки у спадковому майні на користь позивача. При зверненні до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини йому було відмовлено по причині пропуску строку для прийняття спадщини. Вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не встиг, оскільки звернувся в Жирівську сільську раду з метою подачі заяви на прийняття спадщини, працівники сільради ввели його в оману, повідомивши про те, що він вважається таким, що прийняв спадщину згідно з законом. Через похилий вік та відсутність у нього юридичної освіти не був обізнаний у всіх деталях порядку прийняття спадщини. Представник відповідача подав відзив на позовну заяву (а.с.37), в якому зазначив про відсутність на час розгляду даної справи у суді інформації, яка б була підставою щодо заперечення або невизнання позовних вимог. У судовому засіданні позивач позов підтримав повністю та просить суд його задовольнити. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов визнає повністю. Представник відповідача Ходорівської міської ради Жидачівського району Львівської області у судове засідання не з`явився, однак у поданому відзиві просить розгляд справи проводити за його відсутності. Заяви, клопотання учасників справи. Позивач подав клопотання про виключення [PERSON] з числа відповідачів у даній справі у зв`язку з його смертю та заяву про розгляд справи за його відсутності і призначення справи до судового розгляду (а.с.22, 48). Відповідачка [PERSON] подала заяву про визнання позову та розгляд справи за її відсутності, а також заяву про відмову від спадщини на користь позивача (а.с.41, 49). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 08.09.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.28-29). Ухвалою підготовчого засідання від 28.12.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.50-51). Суд, заслухавши пояснення позивача, з`ясувавши обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення повністю виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Батьками [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про народження від 26.03.1948 та 20.11.1948 (а.с.7, 9). Відповідно до свідоцтв про смерть серії [NUMBER] від 13.03.2006 та серії [NUMBER] від 02.07.2020, [PERSON] помер [INFO] у с. Городище Жидачівського району Львівської області, а [PERSON] помер [INFO] у м. Івано-Франківськ (а.с.8, 24). Згідно з свідоцтвом про право власності від 01.10.2003 та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 01.10.2003 №1619452, житловий будинок [ADDRESS] на праві приватної власності належить [PERSON] . Дата прийняття рішення про реєстрацію права власності 01.10.2003 (а.с. 10, 11). Довідками виконавчого комітету Ходорівської міської ради Жидачівського району Львівської області від 20.11.2019 №724, №725 встановлено, що у виконавчому комітеті Ходорівської міської ради заповіт від [PERSON] не посвідчувався. До дня смерті і на день смерті разом з ним проживав брат [PERSON] , який і надалі продовжує проживати в даному будинку без реєстрації. [PERSON] займався похороном брата та фактично вступив у володіння спадковим майном (а.с.12, 13). Постановою Жидачівської державної нотаріальної контори від 17.09.2018 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті [PERSON] у зв`язку з тим, що він пропустив піврічний термін, передбачений цивільним законодавством, на подання заяви (а.с.14). [PERSON] та [PERSON] після смерті їхнього рідного брата [PERSON] у визначений законом час спадщину не прийняли, спадкувати не бажають, до суду та до нотаріальної контори із заявою щодо перерозподілу спадщини чи поновлення строку прийняття спадщини звертатися не будуть і претензій до того, що свідоцтво про право на спадщину буде видано на ім`я [PERSON] не мають і мати не будуть, про що ствердили у відповідних заявах, поданих до нотаріуса і зареєстрованих у реєстрі за №1489 і №1490 (а.с.15, 16). Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачем строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини та відмовою нотаріуса з цієї причини у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину після смерті спадкодавця. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Так, нормами статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до приписів частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з положеннями частин 1 та 2 статті 1169 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Вимогами частини 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до приписів частини 1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з положеннями частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах. Крім цього, суд бере до уваги роз`яснення, викладені у пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до яких особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що позивач [PERSON] є рідним братом [PERSON] . Після смерті брата відкрилась спадщина на спадкове майно. [PERSON] у визначений законом строк не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Надаючи оцінку аргументам позивача суд зауважує, що за загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини заслуговують на увагу, оскільки вони об`єктивно унеможливлювали своєчасне виконання позивачем вимог закону щодо особистого подання заяви нотаріусу, відтак суд вважає їх поважними. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності суд вважає, що позов слід задовольнити повністю. На підставі статей 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України та

Outcome: approved