Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-30 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. [PERSON] (позивачка за первинним позовом) подала до суду позовну заяву до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (відповідачі), в якій просить визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті її сина [PERSON] право на 1/12 частину квартири [ADDRESS] . В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору [PERSON] покликається на те, що [INFO] помер її син [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить належна йому 1/3 частина квартири [ADDRESS] , яку він успадкував після смерті свого батька [PERSON] . Заповіту син не залишив, отже спадкування відбулося за законом. Вона звернулася у державну нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, однак їй відмовлено у оформлені спадщини, оскільки право власності на 1/3 частину квартири, що належала померлому, не зареєстроване в Стрийському МБТІ. 13.12.2016 законний представник відповідачів за первинним позовом [PERSON] , [PERSON] [PERSON] подала зустрічну позовну заяву (а.с.24-25), в якій просить визнати за [PERSON] в порядку спадкування за законом після смерті його батька [PERSON] право на 3/24 частини квартири [ADDRESS] . Визнати за [PERSON] в порядку спадкування за законом після смерті її батька [PERSON] право на 3/24 частини квартири [ADDRESS] . В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору [PERSON] покликається на те, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить належна йому 1/3 частина квартири [ADDRESS] , яку він успадкував після смерті свого батька [PERSON] . Заповіту чоловік не залишив, отже спадкування відбулося за законом. Окрім неї до першої черги спадкування за законом входять мати померлого [PERSON] , а також їх діти [PERSON] та [PERSON] . У встановлений законом строк вона звернулася до нотаріуса із заявою про відмову від спадщини на користь своїх дітей в рівних частинах. Таким чином кожен з дітей має право успадкувати по 3/24 частини квартири [ADDRESS] . У судовому засіданні позивачка за первинним позовом (відповідачка за зустрічним позовом) [PERSON] свій позов підтримала повністю,а зустрічний позов визнала повністю. Крім цього, просить суд не брати до уваги подану нею 08.09.2020 заяву про уточнення позовних вимог (а.с.80). Відповідачі за первинним позовом (позивачі за зустрічним позовом) [PERSON] , законний представник [PERSON] [PERSON] свій позов підтримали повністю, а первинний позов визнали повністю. Крім цього, просять суд не брати до уваги подану ними 08.09.2020 заяву про уточнення позовних вимог (а.с.69). Відповідачка за первинним позовом (позивачка за зустрічним позовом) [PERSON] у судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Просить не брати до уваги подану нею 08.09.2020 уточнену позовну заяву Первинний позов визнає повністю. Заяви та клопотання учасників справи. Відповідачка за первинним позовом (позивачка за зустрічним позовом) [PERSON] подала клопотання про розгляд підготовчого засідання за її відсутності, призначення справи до судового розгляду, підтримання зустрічного позову та визнання первинного позову (а.с.83). Представник позивачки за первинним позовом (відповідачки за зустрічним позовом) [PERSON] адвокат Яременко І.О. подав клопотання про розгляд підготовчого засідання за їх відсутності та призначення справи до судового розгляду по суті. Позовні вимоги підтримують у повному обсязі (а.с.85). Відповідачі за первинним позовом (позивачі за зустрічним позовом) [PERSON] , [PERSON] подали клопотання про розгляд підготовчого засідання за їх відсутності, призначення справи до судового розгляду по суті, підтримання зустрічного позову та визнання первинного позову (а.с.87, 89). Відповідачка за первинним позовом (позивачка за зустрічним позовом) [PERSON] подала заяву про розгляд справи за її відсутності (а.с.98). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 11.08.2020 прийнято справу до розгляду та призначено до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.58-59). Ухвалою підготовчого засідання від 09.09.2020 підготовче засідання закрито та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.91-92). Суд, заслухавши пояснення сторін, з`ясувавши обставини, на які позивачка за первинним позовом та позивачі за зустрічним позовом посилаються як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позовні вимоги за первинним позовом та позовні вимоги за зустрічним позовом підлягають до задоволення повністю виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 10.06.1978 (а.с.4). Згідно з свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] від 06.11.1999 [PERSON] та [PERSON] одружилися 06.11.1999 у Жидачівському районному відділі реєстрації актів громадянського стану. Після одруження дружині змінено прізвище на « [PERSON] » (а.с.30). Батьками [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про народження від 20.05.2000 та [INFO] (а.с.26, 28). Відповідно до свідоцтв про смерть серія [NUMBER] від 25.08.2004 та серія [NUMBER] від 11.03.2016, [PERSON] помер [INFO] у м. Жидачів Львівської області, а [PERSON] помер [INFO] у м. Львів (а.с.5, 8). Свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване в реєстрі за №1540 від 02.11.2007, підтверджує, що спадкоємцем майна [PERSON] , який помер [INFO] є його син [PERSON] . Спадкове майна складається з 1/3 частини квартири [ADDRESS] (а.с.7). Як видно з технічного паспорта від 18.12.2015 та довідки Стрийського МБТІ від 23.12.2015 за адресою: [ADDRESS] загальною площею 38,1 кв.м., житловою площею 23,0 кв.м. (а.с.9, 10). Відповідно до постанови державного нотаріуса Жидачівської ДНК від 15.11.2016 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що право власності на 1/3 частину квартири, що знаходиться по [ADDRESS] не зареєстровано в Стрийському МБТІ, що належала померлому і є спадковим майном (а.с.11). Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з наявністю у позивача за первинним позовом та позивачів за зустрічним позовом права на спадкування за законом і неможливістю реалізації цього права через відмову нотаріуса у видачі відповідного свідоцтва про право на спадщину. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України) та Цивільний процесуальний кодекс України (далі ЦПК України). Так, відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Нормою статті 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Згідно з приписами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до положень статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Частиною 1 статті 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з частиною 1 та 3 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до частини 4 статті 1268 ЦК України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою четвертою статті 1273 цього Кодексу. Приписами частини 2 статті 1274 ЦК України передбачено, що спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги. Згідно з положеннями частиною 3 статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що [PERSON] є матір`ю, [PERSON] дружиною, а [PERSON] та [PERSON] дітьми [PERSON] , який помер [INFO] . Після його смерті відкрилася спадщина на належну йому 1/3 частину квартири [ADDRESS] . За життя [PERSON] особистого розпорядження не зробив, відтак після його смерті спадкоємцями першої черги за законом належних йому прав та обов`язків, які не припинилися внаслідок його смерті (зокрема на 1/3 частину зазначеної квартири) є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Належна померлому частка підлягає розподілу між спадкоємцями порівну, тобто кожен з спадкоємців має право на 1/12 частки у спадковому майні (1/3 : 4 = 1/12). [PERSON] відмовилася від прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] на користь своїх дітей, про що подала нотаріусу відповідну заяву, тому належна їй частка 1/12 розподіляється між [PERSON] та [PERSON] порівну (1/12 : 2 = 1/24), у зв`язку з чим кожний з них має право на частку у спадковому майні після смерті їхнього батька [PERSON] , яка становлять 3/24 (1/12 + 1/24 = 3/24). Суд зазначає, що спадкоємці [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] вважаються такими, що прийняли спадщину після смерті [PERSON] , оскільки постійно проживали із спадкодавцем на час відкриття спадщини, не заявляли про відмову від неї. Крім цього, [PERSON] та [PERSON] на час смерті спадкодавця [INFO] були неповнолітніми. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, а також зважаючи на те, що особисте майнове право [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (право власності на частку у квартирі в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] ) не визнається, відтак позивачка за первинним позовом та позивачі за зустрічним позовом мають законні сподівання на судовий захист цього права в силу приписів статті 16 ЦК України, у зв`язку з чим і звернулися до суду, тому суд, з огляду на обґрунтованість та підставність позовів, вважає, що їх слід задовольнити повністю. На підставі статей 392, 1216, 1218, 1223, 1258, 1261, 1268, 1296 Цивільного кодексу України та

Outcome: approved