Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-17 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 21.01.2020 [PERSON] (далі - позивач) звернулася до суду з вказаним позовом і уточнивши свої позовні вимоги (а.с. 32) просить усунути перешкоди у користуванні житлом, шляхом визнання [PERSON] (далі - відповідач) такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS] . Свої вимоги мотивує тим, що 19.09.2019 вона придбала сарай-флігель та земельну ділянку, які розташовано за адресою: [ADDRESS] , де зареєстрована відповідач. Вказує, що відповідач за даною адресою ніколи не проживала і на момент купівлі будинку обіцяла знятися з реєстрації, що було відображено у пункті 12 договору купівлі-продажу нерухомого майна від 19.08.2019, у якому зазначено, що відповідач зобов`язується знятися з реєстраційного обліку з даної адреси у строк до 15.10.2019 проте досі не виконала умов договору. На зв`язок не виходить і за даною адресою не з`являється, також вона не має відношення до їхньої родини. Зазначає, що через те, що на її площі зареєстрована відповідач, вона не може вільно розпоряджатися своїм майном, не може продати та оформити субсидію, а також у неї виникають складнощі з переоформленням рахунків. Жодних фінансових зобов`язань по утриманню будинку відповідач не несе. Позивач [PERSON] у судовому засіданні позовну заяву підтримала, просила задовольнити. Відповідачем у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не надано. [PERSON] у судовому засіданні 12.06.2020 позовні вимоги визнала, суду пояснила, що вона зареєстрована у будинку за адресою: [ADDRESS] . Даний будинок її чоловік отримав у спадок. Зазначила, що вони продали цей будинок та придбали інший будинок в с. Битиця Сумського району Сумської області. Чоловік з даного будинку з реєстрації знявся, а вона не змогла сама цього зробити, бо їй виповнилося 45 років і у зв`язку з цим їй необхідно внести зміни в паспорт, а оскільки вона є громадянкою Казахстану то цього треба певний час, щоб звернутися до міграційної служби та консульства. А у зв`язку з встановленням карантину на це необхідно більше часу ніж звичайно. Заяви, клопотання. 27.03.2020 від відповідача [PERSON] електронною поштою надійшли пояснення до позовної заяви, відповідно до яких вона не згодна з позовом [PERSON] . Вона була прописана і постійно проживала за адресою, де зареєстрована з 2004 року по 03.10.2019 року. 19 серпня була проведена угода купівлі-продажу між її чоловіком [PERSON] та [PERSON] . У зв`язку з тим, що їй у 2019 році виповнилося 45 років вона звернулася в міграційну службу для обміну. При отриманні посвідки на проживання було повідомлено, що це і є їхній внутрішній паспорт, закордонний паспорт виявився прострочений. При відвідуванні консульства виявилося, що потрібно робити запит на підтвердження громадянства Казахстану, яке відбувається від 3 до 6 місяців, потім тільки можливий обмін паспорта, який буде здійснений протягом 80 днів. І тільки після цього вона зможе зробити обмін посвідки на проживання та знятися з реєстрації. Вказує, що вона очікує відповідь з консульства і як тільки прийде підтвердження вона здійснить обмін паспорту, зробить обмін посвідки на проживання та зніметься з реєстрації. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 06.02.2020 по справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання. 04.05.2020 ухвалою суду закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті. Фактичні обставини, встановлені судом. З`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень та дослідивши надані докази, судом встановлено наступне. 19.09.2019 між [PERSON] та позивачем [PERSON] укладено Договір купівлі-продажу нерухомого майна, відповідно до якого [PERSON] прийняла у власність нерухоме майно, а саме: сарай-флігель з надвірними, господарчими та побутовими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , який розташований на земельній ділянці площею 0,0778 га, кадастровий номер: 5910136600:19:026:0015 (а.с. 8-9). Зазначений правочин зареєстрований в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 181628320 від 19.09.2019 (а.с. 10). Відповідно до пункту 12 Договору купівлі-продажу від 12.09.2019 в даному сараї-флігелі зареєстрована [PERSON] , яка в строк до 01.10.2019 зобов`язується знятися з реєстраційного обліку, проти чого покупець не заперечує. 19.09.2019 між [PERSON] та позивачем [PERSON] укладено Договір купівлі-продажу земельної ділянки, відповідно до якого [PERSON] прийняла у власність земельну ділянку загальною площею 0,0778 га., кадастровий номер 5910136600:19:026:0015, надану для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 11-13). Відповідач [PERSON] , [INFO] є громадянкою Казахстану , з 2004 року з Казахстану приїхала в Україну, що підтверджується тимчасовою посвідкою на постійне проживання Серії [NUMBER] , виданою 31.05.2005 (а.с. 38). Чоловік відповідача [PERSON] є власником земельної ділянки та житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 202571288 від 02.03.2020 (а.с. 43-44). Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права. Згідно статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до частини 4 статті 9 Житлового кодексу України ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Згідно статті 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпорядження свої майном. На зміст права не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна. Згідно частини 1 статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до частини 1 статті 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до статті 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно статті 401 Цивільного кодексу України право користування чужим майном (сервітут) може бути встановлене щодо земельної ділянки, інших природних ресурсів (земельний сервітут) або іншого нерухомого майна для задоволення потреб інших осіб, які не можуть бути задоволені іншим способом. Сервітут може належати власникові (володільцеві) сусідньої земельної ділянки, а також іншій, конкретно визначеній особі (особистий сервітут). Сервітут припиняється у разі припинення обставини, яка була підставою для встановлення сервітуту (частина перша статті 406 Цивільного кодексу України). Відповідно до частини другої статті 406 Цивільного кодексу України сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення. Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу від 19.09.2019 позивач набула право власності на житлове приміщення за адресою: [ADDRESS] , а відповідач зареєстрована у цьому житлі зі згоди попереднього власника, при цьому відповідач не є членом сім`ї позивача та не пов`язана з нею спільним побутом. Умовами договору купівлі-продажу передбачено строк до якого відповідач зобов`язалась знятися з реєстраційного обліку (01.10.2019), однак у визначений строк з реєстраційного обліку не знялась. Факт реєстрації відповідача створює перешкоди позивачу, як власнику житла, оскільки вона не може вільно користуватись, розпоряджатись, володіти житлом, тому право відповідача на користування чужим майном може бути припинено на вимогу власника цього майна на підставі частини другої статті 406 Цивільного кодексу України. З огляду на викладене, позовні вимоги про усунення перешкод у користуванні житлом підлягають задоволенню, шляхом визнання [PERSON] такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS] . Таким чином позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Outcome: approved