Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-09 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. Позивач виконувач обов`язків керівника Вижницької окружної прокуратури Блауш В.В., звернувся в суд в інтересах держави в особі Берегометської селищної ради, з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев до [PERSON] , де третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державне підприємство «Берегометське лісомисливське господарство». Просить стягнути з [PERSON] , на користь держави в особі Берегометської селищної ради Вижницького району, шкоду в розмірі 93831,19 грн., що підлягає стягненню на рахунок для зарахування коштів, що розподіляються між державним та місцевими бюджетами - р.р. [NUMBER], код отримувача 37836095, код доходу 24061600 в Казначейство України та стягнути судові витрати. Свої позовні вимоги обґрунтував наступним. Вижницьким ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області 14.09.2020 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12020260060000295 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 ч.1 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.08.2020 року біля 23-00 год. [PERSON] , переслідуючи умисну мету направлену на здійснення незаконної порубки лісу на території Лопушнянського лісництва ДП «Берегометське ЛМГ», прибув у квартал №1 виділ № 17 зазначеного лісництва охорону і захист якого здійснював майстер лісу Лопушнянського лісництва ДП «Берегометське ЛМГ» [PERSON] , де діючи умисно, протиправно за допомогою заздалегідь підготовленої бензопили марки «STIHL МS-25», вчинив незаконну порубку трьох дерев породи «Ялиця», діаметри пнів яких становить: 56, 48,58 см. та п`яти дерев породи «Смерека», діаметрами пнів: 38, 46, 34, 40, 56 см. Після чого вказану самовільно спилену деревину для приховування злочину та зручності транспортування розпилив на відрізки по шість метрів кожен, які у подальшому за допомогою власних коней стягнув на лісову галявину, де в подальшому завантажив на вантажний автомобіль марки «ЗІЛ-131»д.н.з. [NUMBER] . Внаслідок вищевказаний умисних, корисливих дій [PERSON] , а саме вчинення ним незаконної порубки трьох дерев породи «Ялиця» та п`яти дерев породи «Смерека» загальною кубомасою 9,105 м.3 було заподіяно істотну шкоду державі в особі ДП «Берегометське ЛМГ» на загальну суму 93831,19 гривень. Своїми yмисними дiями , [PERSON] , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ст.246 ч.1 КК України - (незаконна порубка лісу), тобто незаконна порубка дерев, що заподіяла істотну шкоду. Згідно висновку судово-економічної експертизи №43-Е від 07.09.2020, діями [PERSON] спричинено шкоду навколишньому природному середовищу в розмірі 98831,19 гривень. Вироком Вижницького районного суду Чернівецької області від 26.11.2020 року [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 ч.1 КК України та призначено покарання у виді штрафу у розмірі 1000 (тисячу) неоподаткованим мінімумів доходів громадян в сумі 17000,00 гривень в дохід держави. Таким чином, невідшкодування [PERSON] завданої навколишньому природному середовищу шкоди, завдає збитки державному та місцевому бюджету, що створює економічні перешкоди у реалізації завдань та функцій, які покладені на державу та органи місцевого самоврядування, а вказані органи належним чином не виконують свої обов`язки. Не відшкодування шкоди, завданої [PERSON] , навколишньому природному середовищу перешкоджає фінансуванню у повному обсязі місцевих та загальнодержавних природоохоронних програм, в тому числі, пов`язаних із відновленням лісових насаджень, збереженням флори та фауни, забезпеченням сталого екологічного розвитку на території Берегометської селищної ради, що є порушенням інтересів держави, яка у відповідності із ст.16 Конституції України гарантує забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України. Заяви (клопотання) учасників справи. В судове засідання прокурор не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи від прокурора надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, просить позовні вимоги задовольнити. В судове засідання представник позивача Берегометської селищної ради не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи від представника позивача Берегометської селищної ради надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. В судовому засіданні відповідач [PERSON] позовні вимоги не визнав, підтримав відзив, де зазначив, що прокурор - в.о. керівника Вижницької окружної прокуратури Блауш В.В. є неналежним позивачем, оскільки не має права на звернення з даним позовом до суду в інтересах держави в особі Берегометської селищної ради. Прокурор - в.о. керівника Вижницької окружної прокуратури Блауш В.В.: не довів належними та допустимими доказами наявності об`єктивних причин, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом - Берегометською селищною радою Вижницького району Чернівецької області враховуючи те, що у зазначеній селищній раді створений та функціонує Відділ правового забезпечення, організаційно - кадрової роботи та зв`язків з громадськістю, основними завданнями якого є організація правової роботи, спрямованої на правильне застосування, неухильне додержання та запобігання невиконанню вимог актів законодавства, інших нормативно-правових актів Берегометською селищною радою та її виконавчими органами, а також посадовими особами під час виконання покладених на них завдань і функціональних обов`язків, роз`яснення чинного законодавства України, захист прав та законних інтересів голови, Берегометської селищної ради, та її виконавчих органів у судах та інших органах, своєчасне застосування правових норм при здійсненні своїх повноважень виконавчими органами ради та їх посадовими особами; не надав належних, достатніх та допустимих доказів того, що станом на 27.04.2021 року (дату звернення з даним позовом до суду) службові особи Відділу правового забезпечення, організаційно - кадрової роботи та зав`язків з громадськістю Берегометської селищної ради Вижницького району Чернівецької області. - не здійснюють чи здійснюють неналежно захист «інтересів держави». Просить відмовити в задоволенні позову. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] позовні вимоги не визнав, підтримав відзив, просив відмовити в задоволенні позову. В судове засідання представник третьої особи ДП «Берегометське ЛМГ» не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи від представника третьої особи Максимчука Р.Т. надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, не заперечує щодо задоволення. Процесуальні дії у справі. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, заслухавши відповідача, представника відповідача [PERSON] , вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, прийшов до висновку, що позов є обґрунтований і підлягає задоволенню. В силу ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів . На підставі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що вироком Вижницького районного суду Чернівецької області від 26.11.2020 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.246 ч.1 КК України та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 1000,00 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000,00 гривень в дохід держави, що підтверджується копією вироку. Вироком Вижницького районного суду Чернівецької області від 26.11.2020 року встановлено наступні обставини кримінального правопорушення, зокрема: [PERSON] , 14.08.2020 року біля 23 год. 00 хв. переслідуючи умисну мету направлену на здійснення незаконної порубки лісу на території Лопушнянського лісництва ДП «Берегометське ЛМГ», прибуву квартал №1 виділ № 17 зазначеного лісництва охорону і захист якого здійснював майстер лісу Лопушнянського лісництва ДП «Берегометське ЛМГ» [PERSON] , де діючи умисно, протиправно за допомогою заздалегідь підготовленої бензопили марки «STIHL МS-25», вчинив незаконну порубку трьох дерев породи «Ялиця», діаметри пнів яких становить: 56, 48,58см. та п`яти дерев породи «Смерека», діаметрами пнів: 38, 46, 34, 40, 56 см. Після чого вказану самовільно спилену деревинудля приховування злочину та зручності транспортування розпилив на відрізки по шість метрів кожен, які у подальшому за допомогою власних коней стягнув на лісову галявину, де в подальшому завантажив на вантажний автомобіль марки «ЗІЛ-131»д.н.з. [NUMBER] . Внаслідок вищевказаний умисних, корисливих дій [PERSON] , а саме вчинення ним незаконної порубки трьох дерев породи «Ялиця» та п`яти дерев породи «Смерека» загальною кубомасою 9,105 м.3 було заподіяно істотну шкоду державі в особі ДП «Берегометське ЛМГ» на загальну суму 93831,19 гривень. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Наведені з вироку обставини щодо вчинення злочину відповідачем [PERSON] і заподіяння ним шкоди ДП «Берегометське лісомисливське господарство» не потребують повторного встановлення і доказування згідно ст.82 ч.6 ЦПК України. Розмір шкоди підтверджується висновком експерта №43-Е від 07.09.2020 року з якого вбачається, що розрахунок розміру шкоди, заподіяної самовільною рубкою, виявленою 14.08.2020 року у кварталі №1, виділ 17 Лопушнянського лісництва ДП «Берегометське ЛМГ», документально підтверджується в сумі 93831,19 гривень. Згідно вимог ч. 1 ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ст.107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», одним з джерел формування Державного фонду та районних фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі відповідного районного бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Згідно вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» зазначається, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Згідно ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Відповідно до вимог ч.3 ст.29, ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів в розмірах 30, 20 та 50 відсотків відповідно. Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В силу ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Вижницької окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Берегометської селищної ради є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Що стосується посилання відповідача [PERSON] та його представника стосовно того, що Вижницька окружна прокуратура є неналежним позивачем, оскільки з даним позовом повинна звертатись Берегометська селищна рада, оскільки у Берегометській селищній раді створений та функціонує Відділ правового забезпечення, необхідно зазначити наступне. Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. У відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор мас право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом. Згідно із ч. 4 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Берегометська селищна рада, а підставою для здійснення представництва прокуратурою у вказаних правовідносинах є наявність порушень економічних інтересів держави внаслідок завданої шкоди навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев. Відповідно до ч.5 ст.56 ЦПК України, у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Враховуючи ч.5 ст.56 ЦПК України, Берегометська селищна рада набула статусу позивача по даній справі. Згідно вимог п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача [PERSON] необхідно стягнути судовий збір в сумі 2270,00 грн. в дохід держави. На підставі ст.ст.22, 1166 ЦК України,

Outcome: approved