Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-06 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. [PERSON] (заявниця) подала до суду заяву про визнання недієздатним [PERSON] та визначення її його опікуном. Заінтересованими особами у справі є Стрийська районна державна адміністрація та Орган опіки та піклування Ходорівської міської ради. В обґрунтування заяви покликається на те, що її син [PERSON] є інвалідом першої групи з дитинства. З 1986 по 2002 рік перебував на лікуванні в Львівській обласній психіатричній лікарні. З 2002 і по сьогоднішній день знаходиться в КЗ ЛОР Ходорівський психоневрологічний інтернат. Розпорядженням №171 від 25.02.2000 Галицької райдержадміністрації вона була призначена опікуном свого сина. На даний час виникла необхідність у визнанні [PERSON] недієздатним та призначення її опікуном. Заінтересовані особи не скористалися правом на подання відзиву. Заявниця у судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, заяву підтримує та просить суд її задовольнити. Представник заінтересованої особи Стрийської районної державної адміністрації у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування Ходорівської міської ради у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності на підставі наявних в ній матеріалів. Крім цього, у заяві зазначив про відсутність у них будь-якої інформації стосовно [PERSON] , [INFO] , що не дає можливості надати подання про доцільність чи недоцільність призначення [PERSON] його опікуном. Заяви, клопотання, подані учасниками справи. Заявницею подано клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи (а.с.11), заяву про залучення в якості зацікавленої особи Стрийську районну державну адміністрацію (а.с.22), заяви про розгляд заяви за її відсутності (а.с.23, 37, 46). Представником заінтересованої особи Стрийської районної державної адміністрації подано заяву про розгляд заяви за її відсутності та підтримання заяви (а.с.24). Представником заінтересованої особи Органу опіки та піклування Ходорівської міської ради подано заяву про розгляд заяви за його відсутності (а.с.45). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 04.06.2021 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження (а.с.14-15). Ухвалою судового засідання від 29.06.2021 призначено у справі судово-психіатричну експертизу та зупинено провадження у справі (а.с.26-27). Ухвалою від 22.10.2021 поновлено провадження у справі та призначено справу до відкритого судового засідання. Ухвалою судового засідання від 01.11.2021 залучено до участі у справі Орган опіки та піклування Ходорівської міської ради як заінтересовану особу та доручено Органу опіки та піклування Ходорівської міської ради надати до суду подання про доцільність або недоцільність призначення [PERSON] опікуном [PERSON] , [INFO] (а.с.39-40). Ухвалою судового засідання від 07.12.2021 постановлено проводити розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (а.с.48). Суд, з`ясувавши обставини, на які заявниця посилається як на підставу заявлених вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що заява підлягає задоволенню частково виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження від 30.10.1981 (а.с.3). [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 30.10.1981, прізвище дружини після укладення шлюбу « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу від 30.10.1980 (а.с.7). Свідоцтвом про розірвання шлюбу встановлено, що шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано 05.01.1984 (а.с.9). Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу від 25.11.2003, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано 25.11.2003. Після розірвання шлюбу прізвище дружини « [PERSON] » (а.с.8) Відповідно до довідки Психіатричної лікарні №2 сер.ЛВА-1 073509, [PERSON] має першу групу інвалідності, інвалід з дитинства. Вимагає догляду і нагляду (а.с.2). Розпорядженням Галицької районної адміністрації №171 від 25.02.2000 призначено [PERSON] опікуном над недієздатним [PERSON] (а.с.4) Згідно з висновком судово-психіатричного експерта №449 від 03.09.2021 [PERSON] , [INFO] , страждає стійким хронічним психічним розладом, за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує опіки (а.с.32-33). Зміст правовідносин. Правовідносини виникли у зв`язку з обставинами, що свідчать про наявність стійкого, хронічного психічного розладу у сина заявниці [PERSON] , через який він не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, тому потребує опіки, а також намірами заявниці стати його опікуном. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. До правовідносин, які виникли у сторін, підлягають застосуванню норми Цивільного процесуального кодексу України та Цивільного кодексу України. Так, частиною 1 статті 293 ЦПК України передбачено, що окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Згідно з приписами частини 1 статті 300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. За змістом частин 1, 2 статті 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України. Відповідно до статті 55 ЦК України, опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Згідно з приписами статті 58 ЦК України, опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними. Відповідно до частини 1 статті 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Мотивована оцінка наведених учасниками справи аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення заяви. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що [PERSON] , [INFO] , є сином заявниці, страждає стійким, хронічним психічним розладом, внаслідок чого не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Суд зазначає, що висновок судово-психіатричного експерта стосовно [PERSON] , яким підтверджено наведені обставини щодо його психічного здоров`я, є повним та категоричним, не допускає іншого розуміння змісту, ніж зазначений. З огляду на викладене, суд доходить переконання про наявність обґрунтованих підстав для визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатним. Системний аналіз статей 55, 58, 60 ЦК України та статті 300 ЦПК України дозволяє суду дійти висновку, що зазначені норми є імперативними щодо питання встановлення опіки над особою у разі визнання її недієздатною, відтак встановлення такої судом за відсутності відповідної позовної вимоги, на переконання суду, не є порушенням принципу диспозитивності. Суд зазначає, що правовою підставою для призначення судом недієздатній особі опікуна є наявність відповідного подання органу опіки та піклування про це. За відсутності такого подання, суд позбавлений можливості вирішити питання призначення опікуна. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суд вважає, що заяву слід задовольнити частково, визнавши [PERSON] , [INFO] , недієздатним та встановивши над ним опіку. Вимога про призначення заявниці опікуном [PERSON] , [INFO] , задоволенню не підлягає з підстави відсутності подання органу опіку та піклування про доцільність такого призначення. Водночас, суд вважає за необхідне звернути увагу заявниці на те, що відмова у задоволенні вимоги про призначення її опікуном [PERSON] , [INFO] , не позбавляє її можливості вирішити це питання у позасудовому порядку або у судовому порядку за наявності відповідного подання органу опіки та піклування. На підставі статей 39, 41, 55, 58, 60 Цивільного кодексу України та

Outcome: partial