Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-29 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача У травні 2021 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшла вищевказана позовна заява [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог [PERSON] посилається на те, що у квітні 2020 року прийнята на посаду начальника відділу управлінського обліку ПАТ «Київметробуд». До листопада 2020 року відповідач належним чином виконував свої зобов`язання щодо оплати заробітної плати. У листопаді 2020 року позивачу виплачено лише частину заробітної плати у розмірі 27\~370, 00 грн., невиплаченою залишилась частина у розмір 32\~629, 87 грн. З грудня 2020 року відповідач взагалі не сплачував жодних грошових коштів, а у лютому 2021 року [PERSON] звільнилась із займаної посади за власним бажанням. У день звільнення та до дати подання позову відповідач не здійснив виплати належної позивачу заробітної плати частково за листопад 2020 року та у повному обсязі за грудень 2020 року, січень-лютий 2021 року. Також, АТ «Київметробуд» не здійснив належної виплати позивачу за невикористану відпустку тривалістю 20 календарних днів. Позивач вказує, що посадовий оклад складав 74\~534, 00 грн., тому сума заборгованості відповідача за період із листопада 2020 року по лютий 2021 року складає 256\~231, 87 грн, розмір компенсації за невикористану відпустку (46\~808, 72 грн.) = кількість днів невикористаної щорічної відпустки (20 днів) ? середньоденний заробіток позивача (2\~340, 44 грн.). Середньоденний заробіток позивача (2\~340, 44 грн.) = сумарний заробіток позивача за час трудових відносин з відповідачем (697\~449, 87 грн.) : фактичну кількість відпрацьованих позивачем днів (298 днів). Посилаючись на викладене, позивач просить суд стягнути з АТ «Київметробуд» невиплачену заробітну плату за період з листопада 2020 року по лютий 2021 року, компенсацію за невикористану щорічну відпустку та середній заробіток за час затримки виплати заробітної плати в загальному розмірі 456 789 грн. 46 коп. Заперечення відповідача. 03 серпня 2021 року від представника АТ «Київметробуд» - адвоката Д.І. Кир`ян надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого зазначає, що 01 квітня 2020 року на підставі наказу від 31.03.2020 року позивач прийнята роботу у ПАТ «Київметробуд» на посаду начальника відділу управлінського обліку із посадовим окладом у розмірі 8\~055, 00 грн. 01.03.2020 року позивач звільнена з посади начальника відділу управлінського обліку АТ «Київметрбуд» за угодою сторін. Відповідач вказує, що позивачем не вірно розраховані належні їй суми до виплати при звільненні. АТ «Київметробуд» зазначив, що [PERSON] нараховано: за листопад 2020 року 34\~000, 00 грн., за грудень 2020 року 6\~958, 95 грн., за січень 2021 року 36\~077, 70 грн., за лютий 2021 року 54\~946, 11 грн. Також, при кожній виплаті заробітної плати відповідач зобов`язаний утримувати із заробітної плати позивача наступні податки податок на доходи фізичних осіб у розмірі 18% та військовий збір у розмір 1,5 %. Враховуючи викладене, та відповідно до розрахункових листів за листопад 2020 лютий 2021 року із нарахованої заробітної плати позивача підлягає утриманню: за листопад 6\~630 грн., за грудень 2020 року 1\~356, 99 грн., за січень 2021 року 7\~035, 16 грн., за лютий 2021 року 10\~714, 49 грн. Отже, з урахуванням обов`язкових сум до утримання, при звільнені позивачу до виплати нараховані наступні суми: за листопад 2020 року 27\~370 грн., за грудень 2020 року 5\~601, 96 грн., за січень 2021 року 29\~042, 54 грн., за лютий 2021 року (включаючи компенсацію за 12 днів невикористаної відпустки, що належала позивачеві при звільнені ) 44\~231, 62 грн. Таким чином, позивачу до виплати по заробітній платі за грудень 2020 року січень 2021 року на день звільнення належало 89\~452, 12 грн. Відповідач вказує, що в день звільнення вказана сума не виплачена, оскільки з незалежних від відповідача обставин на банківські рахунки АТ «Київметробуд» систематично накладаються арешти в рамках кримінального провадження. Каси з готівкою для виплат підприємство не має, оскільки не здійснює готівкових операцій. Проте станом на 29 липня 2021 року АТ «Київметробуд» здійснило виплату коштів [PERSON] за період з 01.12.2020 року по 01.03.2021 року на суму 89\~452, 12 грн. Розрахунок позивача про стягнення компенсації за невикористану відпустку у розмір 46\~808, 72 грн. не відповідає дійсності, оскільки відповідно до розрахунку середнього заробітку при звільненні сумарний дохід позивача з квітня 2020 року склав 476\~650, 52 грн., а кількість відпрацьованих днів за період з моменту прийняття на посаду до звільнення 143 календарних днів, то середньоденна заробітна плата позивача складає 1\~738, 51 грн. Отже, при середньоденній заробітній платі у розмірі 1\~738, 51 грн. за 12 днів невикористаної відпустки позивачу при звільненні у лютому 2021 року нараховано 20\~862, 12 грн., а при утриманні із вказаної суми ПДФО 18% та військовий збір 1,5 %, сума до виплати за 12 днів невикористаної відпустки складає 16\~794 грн. Посилаючись на викладене, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Позиція позивача на заперечення відповідача 14 вересня 2021 року від представника позивача адвоката Є.С. Гончаренко надійшла відповідь на відзив, відповідно до якого [PERSON] заперечувала проти заявлених сум відповідача, оскільки вважає, що вони є необґрунтованими. Вважає, що доводи позивача нічим не спростовані. Просила зменшити суму позовних вимог на суму 62\~082, 12 грн., та стягнути із відповідача 394\~707, 34 грн. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 травня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду (а.с. 23). У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, про місце, час та дату розгляду справи повідомлялась належним чином. До початку розгляду справи подала заяву в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити, справу просила розглядати у її відсутність. Представник відповідача АТ «Київметробуд» у судове засідання не з`явився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлялась належним чином. Причини неявки суду невідомі. Обставини справи, що встановлені судом \~ \~ \~ \~ \~ Із копії трудової книжки [PERSON] видно, що у квітні 2020 року останню прийнято на роботу на посаду начальника відділу управлінського обліку, відповідно до наказу №46 від 31.03.2020 року. У лютому 2021 року [PERSON] звільнено із займаної посади за власним бажанням (наказ №50 від 26.02.2021 року). Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, [PERSON] отримала заробітну плату від АТ «Київметробуд» за 2 квартал 2020 року у розмірі 103\~688, 00 грн., з яких сума утриманого податку становить 18 663, 84 грн., за 3 квартал 2020 року 223\~602, 11 грн., з яких 40\~248, 38 грн. утримані податки. Із реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування видно, що за звітний 2020 рік працюючи в АТ «Київметробуд» [PERSON] нараховано 449\~736, 76 грн., а за звітний 2021 рік 91\~023, 81 грн. Згідно із розрахункових листів [PERSON] , за квітень 2020 року до виплати нараховано 6\~484, 27 грн., за травень 2020 року 6\~484, 27 грн., за червень 2020 року - 70\~500, 29 грн., за липень 2020 року -59\~999, 96 грн., за серпень 2020 року - 59\~999, 87 грн., за вересень 2020 року 59\~999, 87 грн., за жовтень 2020 року, враховуючи чергову відпустку строком у 6\~календарних днів 57\~979, 12 грн., за листопад 2020 року 23\~370, 00 грн., за грудень 2020 року 5\~601, 96 грн., за січень 2021 року, враховуючи чергову відпустки тривалістю 5\~календарних днів 29\~042, 54 грн., за лютий 2021 року 44\~231, 62 гривень. Відповідно до довідки про розрахунок середнього заробітку, середньоденна заробітна плата [PERSON] у період з 01.12.2020 року по 31.01.2021 року становить 1\~700, 73 грн., а у період з 01.04.2020 року по 31.01.2021 року становить 1\~738, 51 грн. У період із 01.04.2020 року по 25.02.2021 року [PERSON] отримала дохід працюючи в АТ «Київметробуд» у розмірі 531\~296, 63 грн., сума ПДФО з якої становить 95\~633, 40 грн., військовий збір 7\~969, 46 грн., сплачено всього 410\~899, 77 грн. Із довідки АТ «Київметробуд» вбачається, що підприємство та його підрозділи не здійснюють готівкових операцій та працюють виключно по безготівкових розрахунках, у зв`язку з чим каса на підприємстві відсутня. Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 15 вересня 2020 року та 05 листопада 2020 року накладено арешти на грошові кошти із забороною розпоряджатися вказаними коштами, за винятком операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, що знаходяться на рахунках ПАТ «Київметробуд». Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини Відповідно до статті 43 Конституції України, кожен має право на працю, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом, право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до ч.1 ст. 21 КЗпП України\~\~трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Відповідно до ч.1 ст.115\~КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Згідно із ст.\~116\~КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. Відповідно до ст. 117 КЗпП України, в разі невиплати з вини власника звільненому\~\~працівникові належних йому сум, підприємство зобов`язано виплатити середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні. При розгляді даної справи встановлено, що позивачу [PERSON] за спірні місяця нараховано заробітну плату у такому розмірі: за листопад 2020 року 34 000, 00 грн., за грудень 2020 року 6 958, 95 грн., за січень 2021 року 36 077, 70 грн., за лютий 2021 року 54 946, 11 грн., а до виплати належали такі суми: за листопад 2020 року 27 370 грн., за грудень 2020 року 5 601, 96 грн., за січень 2021 року 29 042, 54 грн., за лютий 2021 року (включаючи компенсацію за 12 днів невикористаної відпустки) 44 231, 62 грн. Вищевказаний розмір нарахованої заробітної плати позивачу підтверджується індивідуальними відомостями про застраховану особу форми ОК-7 (а.с. 52), розрахунковими листами, розрахунком при звільненні №АТ000000049 від 26.02.2021. Суд звертає увагу на те, що позивачем також долучено до позову довідку про індивідуальні відомості про застраховану особу [PERSON] форми ОК-7, де вказано, що за листопад 2020 року позивачу нараховано дохід у розмірі 74\~534 гривні, а за грудень 2020 0. Довідка сформована 15.04.2021 (а.с. 13). Надаючи оцінку вищевказаним доказам, суд бере до уваги ті дані, що відображені в довідці щодо індивідуальних відомостей про застраховану особу форми ОК-7, що сформована пізніше, оскільки вона відображає актуальніші дані, а саме довідка від 29.07.2021. (на а.с. 52) Виходячи з викладеного, розрахунки позивача щодо нарахованих сум заробітної плати та середнього заробітку є невірними, оскільки не підтверджуються матеріалами справи та спростовуються вищенаведеними доказами. Аргументи позивача про необхідність компенсації їй 20 днів невикористаної відпустки також є лише припущенням позивача, оскільки як видно з розрахункових листів за час роботи на підприємстві позивач перебувала у черговій відпустці 11 календарних днів. Отже, розрахунки відповідача щодо нарахованих сум при звільненні, які складаються із невиплаченої заробітної плати та компенсації за невикористану відпустку (12 днів) є правильними та позивачу належала до виплати сума у розмірі 89\~452, 12 гривень, яка на день звільнення не виплачена. Установлено, що станом на 29.07.2021 року відповідач виплатив позивачу суми, які були нараховані при звільненні. Відтак, позовні вимоги про стягнення невиплаченої заробітної плати та компенсації за невикористану щорічну відпустку задоволенню не підлягають. Разом з тим, при розгляді справи встановлено, що на час пред`явлення позову відповідач не виплатив позивачу належні суми при звільненні, тому позивач просить стягнути середній заробіток за час затримки з виплати заробітної плати за період з 27 лютого 2021 року до квітня 2021 року. Вирішуючи питання щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, суд приходить до таких висновків Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком. При визначенні середньої заробітної плати суд має керуватись положенням «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 05 лютого 1995 року № 100». Відповідно до п. 2 порядку обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки. Працівникові, який пропрацював на підприємстві, в установі, організації менше року, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактичний час роботи, тобто з першого числа місяця після оформлення на роботу до першого числа місяця, в якому надається відпустка або виплачується компенсація за невикористану відпустку. У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку. Відповідно до пункту 5 розділу IV порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Згідно п. 8 порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. Так, відповідно до довідки про розрахунок середнього заробітку (а.с. 47) середньоденна заробітна плата позивача становить 1700, 73 гривень, яка розрахована відповідно до положень вищевказаного Порядку та, яка підлягає для застосування у випадку вирахування середнього заробітку. Отже, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні становить: 1700, 73 гривні *46 днів ( період затримки виплати розрахунку при звільненні) = 78\~233, 58 гривень. Посилання відповідача на поважність причин невиплати позивачу розрахунку при звільненні суд вважає необґрунтованими та безпідставними. Щодо судових витрат. Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Враховуючи ті обставини, що позивач звільнена від сплати судового збору за подання позовної заяви про стягнення аліментів, стягненню із відповідача на користь держави підлягає судовий збір у розмірі 908 грн. На підставі викладеного, та

Outcome: partial