Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-23 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. Позивач Кредитна спілка «Християнська злагода» (позивач) подала до суду позовну заяву до Стрийського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області (відповідач), в якій просить скасувати арешт на нерухоме майно, розташоване за адресою: [ADDRESS] , накладений державним виконавцем ВДВС Стрийського МРУЮ Львівської області Удалеєвою О.Б. 03.04.2012 у виконавчому провадженні №30139955. В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору позивач покликалася на те, що між Кредитною спілкою «Християнська злагода» та [PERSON] 26.08.2008 укладено Договір про надання кредиту №157/08. Поручителем та іпотекодавцем по даному зобов`язанні виступила [PERSON] , яка в забезпечення даного договору уклала з Позивачем Іпотечний Договір від 27.08.2008, передавши в іпотеку квартиру в [ADDRESS] . Рішенням Стрийського міськрайонного суду від 21.12.2018 зазначене іпотечне нерухоме майно визнано відумерлою спадщиною та таке зареєстровано за сільською радою с. Загірне Стрийського району, яка є правонаступником у правовідносинах та іпотекодавцем перед Позивачем. Стрийський міськрайонний відділ державної виконавчої служби постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у виконавчому провадженні №30139955 від 03.04.2012 наклав арешт на вищевказану квартиру, яка перебуває в іпотеці Позивача, в межах виконання виконавчого листа №2-2703/2011 у справі за позовом КС «Крес капітал» до [PERSON] про стягнення 17\~977 грн боргу. Обтяження на нерухоме майно, що знаходиться за адресою [ADDRESS] виникло на підставі іпотечного договору від 27.08.2008 та, на даний час, іпотеку не припинено, тому накладення арешту на це майно після обтяження, для задоволення вимог кредиторів, які не є іпотекодержателями, порушує права третіх осіб, зокрема Кредитної спілки «Християнська злагода», яка являється Іпотекодержателем зазначеного майна. Для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернено у разі виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення коштів з боржника, та якщо вартість майна боржника перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю. Відтак, у Відповідача були відсутні правові підстави накладати арешт та звертати стягнення, в межах виконання виконавчого провадження №30139955, на нерухоме майно яке знаходиться за адресою [ADDRESS] . Представник відповідача подала до суду відзив (а.с.27), в обґрунтування якого покликаючись на те, що в процесі здійснення виконавчого провадження №30139955 накладено арешт та описано майно боржниці [PERSON] , а саме: квартиру [ADDRESS] , іншого майна в боржниці, яке б підлягло опису та реалізації в рахунок погашення боргу, не має. На підставі ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» встановлено, що на момент закінчення виконавчого провадження підстав для звільнення майна з під арешту не було. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав, покликаючись на викладені у ньому обставини, та просить суд його задовольнити. Представник відповідача позов не визнала, проти задоволення позовних вимог заперечила, суду пояснила, що арешт на майно накладено підставно, в рамках виконавчого провадження. Арешт не знятий, оскільки не було фактичного виконання і виконавче провадження скеровано за належністю в Галицьку виконавчу службу м. Львова за місце отримання пенсії боржником. Арешт знімається тільки після повного погашення заборгованості або скасування рішенням суду. Представник третьої особи вважає позовні вимоги безпідставними. Крім цього, йому відомо, що [PERSON] повертає кредит. Заяви, клопотання учасників справи. Представником відповідача подано заяву та клопотання про розгляд справи за його відсутності (а.с.33, 44). Представником позивача подано заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с.34). Представником третьої особи подано заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с.36). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 29.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до судового засідання в порядку спрощеного позовного провадження (а.с.20-21). Ухвалою судового засідання від 15.10.2019 відкладено розгляд справи (а.с.38). 18.10.2019 судом розміщено (оприлюднено) на веб-порталі Судової влади України оголошення про виклик у підготовче засідання по справі №456/2826/19 позивача КС «Християнська злагода» (а.с.43). Заслухавши пояснення учасників справи, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, суд доходить висновку, що позов слід задовольнити повністю, виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. 26.08.2008 між КС «Християнська злагода» та [PERSON] укладено договір №157/08 про надання кредиту у сумі 56\~000,00 грн (а.с.51-54). Крім цього, 26.08.2008 між КС «Християнська злагода» та [PERSON] укладено договір поруки, зобов`язання за яким виникло у [PERSON] з Договору про надання кредиту №157/08 від 26.08.2008 (а.с.55). На забезпечення виконання своєчасного та повного виконання умов договору №157/08 про надання кредиту між КС «Християнська злагода» та [PERSON] укладено Договір іпотеки від 27.08.2008, посвідчений приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Навальковською М.М., та зареєстрований у реєстрі за №3724, згідно з яким Іпотекодавець ( [PERSON] ) передала в іпотеку Іпотекодержателю (КС «Християнська злагода») належну Іпотекодавцю на праві власності квартиру [ADDRESS] (а.с.8-9). Як видно з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 25.03.2019, право на квартиру [ADDRESS] обтяжено 27.08.2008 (накладено заборону на нерухоме майно). Постановою про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження від 03.04.2012, у виконавчому провадженні №30139955 старшим державним виконавцем відділу ДВС Стрийського МРУЮ Львівської області Удалєєвою О.Б. накладено арешт на квартиру за адресою: [ADDRESS] (а.с.5-7). Згідно з рішенням Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 11.05.2018 стягнуто з [PERSON] на користь Кредитної спілки «Християнська злагода» заборгованість у сумі 592\~927,50 грн., понесені судові витрати в розмірі 10\~494,00 грн, а всього 603\~421 грн 50 коп. В цій частині постановою Апеляційного суду Львівської області від 18.09.2018 рішення залишено без змін (а.с.45-47, 48-50). Відповідно до рішення Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 21.12.2018 спадщину після смерті [INFO] [PERSON] , яка складається з квартири [ADDRESS] визнано відумерлою та передано у власність територіальній громаді за місцем відкриття спадщини Загірненській сільській раді Стрийського району Львівської області (а.с.10-11). Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з накладенням старшим державним виконавцем арешту на нерухоме майно, яке перебувало, на час вчинення цих виконавчих дій, та на даний час перебуває в іпотеці, іпотекодержателем в якій є позивач. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України, Закону України «Про виконавче провадження» (від 21 квітня 1999 року №606-XIV) та Закону України «Про іпотеку». Так, згідно з частиною 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Частина 1 ст. 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. На час виникнення спірних правовідносин діяли норми Закону України «Про виконавче провадження» від 21 квітня 1999 року №606-XIV. Так, відповідно до частин 1 та 2 ст. 50 Закону у разі закінчення виконавчого провадження (крім направлення виконавчого документа за належністю іншому органу державної виконавчої служби, офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за рішенням суду, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат, пов`язаних з організацією та проведенням виконавчих дій), повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, арешт, накладений на майно боржника, знімається, скасовуються інші вжиті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв`язку із завершенням виконавчого провадження. Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. У разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Частинами 3 та 4 ст. 54 Закону передбачено, що для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернуто у разі: виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів; якщо вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю. Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, державний виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або якщо йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі, та роз`яснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна. Згідно з частинами 1 та 3 ст. 57 Закону арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Постановами, передбаченими частиною другою цієї статті, може бути накладений арешт у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат, пов`язаних з організацією та проведенням виконавчих дій та застосованих державним виконавцем штрафів, на все майно боржника або на окремі предмети. Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про іпотеку», іпотека вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом; пріоритет переважне право однієї особи відносно права іншої особи на те ж саме нерухоме майно. Згідно з частиною 7 ст. 3 Закону пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом у черговості їх державної реєстрації. Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених доказів, що 27.08.2008 у зв`язку з укладенням між КС «Християнська злагода» та [PERSON] договору іпотеки нерухоме майно, яке було передано КС «Християнська злагода» у іпотеку, а саме: квартира [ADDRESS] було обтяжено (заборона на нерухоме майно). В подальшому, 03.04.2012 старшим державним виконавцем відділу ДВС Стрийського МРУЮ Львівської області в рамках виконавчого провадження №30139955, в якому стягувачем є ПАТ «Родовід Банк», а боржником [PERSON] , накладено арешт на вищевказану квартиру. Вказане виконавче провадження №30139955 закінчене державним виконавцем відповідно до постанови від 25.06.2012. Враховуючи, що виконавче провадження в рамках якого старшим державним виконавцем накладено арешт на предмет іпотеки квартиру [ADDRESS] закінчено і такий арешт суттєво обмежує права КС «Християнська злагода», оскільки позбавило можливості КС «Християнська злагода» одержати задоволення своїх вимог за рахунок зазначеного предмета іпотеки, тому позов підлягає до задоволення. З огляду на вимоги статті 141 ЦПК України та відстрочення судом позивачу сплати судового збору, судові витрати, а саме: судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави в розмірі ставки, встановленої ЗУ «Про судовий збір» для відповідної позовної заяви на час подання позову до суду. На підставі статей 15, 16 ЦК України, статей 50, 54, 57 ЗУ «Про виконавче провадження» (від 21 квітня 1999 року №606-XIV), статей 1, 3 ЗУ «Про іпотеку» та

Outcome: approved