Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-24 00:00:00

Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк» в особі Хмельницької обласної дирекції звернулось до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 23.11.2017 року між Публічним акціонерним товариством акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» та [PERSON] укладено кредитний договір № 0656/11/2017/0083 на приєднання до ПРАВИЛ надання та обслуговування кредитів за програмою «Тепла оселя» в АБ «УКРГАЗБАНК». Згідно умов вказаного договору [PERSON] отримала кредитні кошти в сумі 50000,00 гривень шляхом безготівкового перерахування коштів на поточний рахунок позичальника № [NUMBER] , з подальшим перерахуванням на поточний рахунок ФОП [PERSON] № [NUMBER] зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 17,50 річних та зі сплатою прострочених процентів у розмірі 30 % річних. За кредитні кошти були придбані світлопрозорі конструкції з енергозберігаючим склом, у тому числі вікна та балконні двері, та відповідне додаткове обладнання і матеріали до них. Договір № 0656/11/2017/0083 від 23.11.2017 року складається з підписаного відповідачем Договору № 0656/11/2017/0083 на приєднання до ПРАВИЛ надання та обслуговування кредитів за програмою «Тепла оселя» в АБ «УКРГАЗБАНК». Відповідно до параметрів кредитного ліміту, що зазначенні в Договорі №0656/11/2017/0083 від 23.11.2017 року - сума кредиту 50000,00 грн., фіксована процентна ставка -17,5 % річних. На суму простроченої заборгованості за користування кредитними коштами нараховуються проценти в розмірі 30% річних. Банк виконав взяті на себе зобов`язання за договором, відкрив клієнту картковий рахунок, виконував розрахунково касове обслуговування клієнта та надав йому кредитні кошти. Відповідач в свою чергу зобов`язання за договором належним чином не виконує та систематично порушує умови договору. Як вбачається з розрахунку заборгованості позичальника станом на 30.09.2019 року, погашення кредиту здійснювалось із порушенням встановленого кредитним договором графіку, кредит погашався не щомісячно, внаслідок чого виникла прострочена заборгованість. Згідно розрахунку заборгованості [PERSON] користувалася кредитними коштами, проте допустила заборгованість, яка станом на 30.09.2019 року становить 34 350,89 грн, з них: заборгованість по кредиту (строкова) 23 207,56 грн, заборгованість по кредиту (прострочена) 7 697,10 грн, заборгованість за нарахованими відсотками (поточна) 525,78 грн, заборгованість за нарахованими відсотками (прострочена) 2 920,45 грн. На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання зобов`язання і заборгованість за договором не погашає, що є порушенням законних прав позивача. Позивач просить стягнути з [PERSON] на користь Банку заборгованість за кредитним договором у розмірі 34350,89 грн., а також судовий збір у розмірі 1921, 00 грн. Представник позивача у судове засідання не з`явився, у надісланому позові, просив слухати справу за його відсутності, та не заперечує проти заочного розгляду справи. У судове засідання відповідач [PERSON] не з`явилася, про причину неявки суд не повідомила, заяв або клопотань про відкладання слухання справи, відзиву на позов до суду не надавала. Сповіщався про дату та час судового засідання за адресою її місця проживання, зареєстрованого у встановленому законом порядку, до суду повернувся поштовий конверт з відміткою про відсутність адресата. Згідно з вимогами ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців,- за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. При цьому днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Таким чином, згідно з вимогами ст. ст. 128, 131 ЦПК України, відповідач повідомлений про час та місце слухання справи за адресою його місця проживання чи місця перебування, зареєстрованого у встановленому законом порядку та не з`явився у судове засідання без поважних причин. Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання та не з`явився в судове засідання без поважних причин, відзив на позов до суду не надав, будь-яких клопотань та заяв від відповідача подано до суду не було, а також за наявності згоди позивача, суд, відповідності до ч. 8 ст. 178 ЦПК України розглядає справу за наявними у справі матеріалами, та відповідно до ст. 280 ЦПК України, може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що 23.11.2017 року між Публічним акціонерним товариством акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» та [PERSON] укладено кредитний договір № 0656/11/2017/0083 на приєднання до ПРАВИЛ надання та обслуговування кредитів за програмою «Тепла оселя» в АБ «УКРГАЗБАНК». Згідно умов вказаного договору [PERSON] отримала кредитні кошти в сумі 50000,00 гривень шляхом безготівкового перерахування коштів на поточний рахунок позичальника № [NUMBER] , з подальшим перерахуванням на поточний рахунок ФОП [PERSON] № [NUMBER] зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 17,50 річних та зі сплатою прострочених процентів у розмірі 30 % річних. Підписавши заяву-анкету, відповідач акцептував та приєднався до публічної пропозиції банку на укладання договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, уклавши таким чином з ПАТ «АБ «УКГАЗБАНК» договір комплексного банківського обслуговування, який складається із заяви-договору разом з Правилами, Тарифним планом, умовами банківських Продуктів/Пакетів (що всі розміщені на сайті банку). Відповідно до п. 1.3.1. укладеного кредитного договору № 0656/11/2017/0083 на приєднання до ПРАВИЛ надання та обслуговування кредитів за програмою «Тепла оселя» в АБ «УКРГАЗБАНК» кредит надається з 23 листопада 2017 року по 20 листопада 2020 року. Згідно п. 1.3.2. кредитного договору позичальник у будь-якому випадку зобов`язаний повернути кредит у повному обсязі. Як вбачається з матеріалів справи позивач виконав взяті на себе зобов`язання за договором, відкрив відповідачу картковий рахунок, виконував розрахункове касове обслуговування клієнта та надав кредитні кошти, натомість останній зобов`язання виконує неналежним чином у зв`язку чим станом 30.09.2019 року виникла заборгованість в загальному розмірі 34350, 89 гривень. Згідно розрахунку заборгованості по договору № 0656/11/2017/0083 від 23.11.2017 року станом на 30.09.2019 року заборгованість [PERSON] становить 34 350,89 грн, з них: заборгованість по кредиту (строкова) 23 207,56 грн, заборгованість по кредиту (прострочена) 7 697,10 грн, заборгованість за нарахованими відсотками (поточна) 525,78 грн, заборгованість за нарахованими відсотками (прострочена) 2 920,45 грн. Суд враховує, що позивачем була направлена для боржника-відповідача вимога про дострокове повернення кредиту від 10.07.2019 року №129/21277/2019, однак остання не була виконана. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 629 ЦК України зазначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Стаття 634 ЦК України надає визначення договору приєднання, відповідно до якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Як вказує ст. 640 ч. 1 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Відповідно до ст. 641 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Реклама або інші пропозиції, адресовані невизначеному колу осіб, є запрошенням робити пропозиції укласти договір, якщо інше не вказано у рекламі або інших пропозиціях. Можливість укладення договору шляхом фіксування його змісту в кількох документах визначена ст. 207 ЦК України. Укладення договору шляхом акцептування оферти іншої сторони, в тому числі і шляхом приєднання сторони договору до запропонованого іншою стороною договору, передбачена статтями 634, 640, 641 ЦК України. Як вказує ст. ст. 526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Статті 546, 549 ЦК України передбачають можливість забезпечення виконання зобов`язання неустойкою (штрафом, пенею). Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кош (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1048 ЦК України). Згідно із ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (ч. 1 ст. 625 ЦК України). Відповідно до ст. 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані, підтверджені наданими доказами та підлягають задоволенню. Також, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню судовий збір. На підставі викладеного,

Outcome: approved