Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-28 00:00:00

Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (далі - ПАТ КБ «Приватбанк») звернулось до Мар`їнського районного суду Донецької області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором № б/н від 29.12.2008 року у розмірі 30\~390,45 грн. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає наступне. Відповідно до укладеного договору № б/н від 29.12.2008 року [PERSON] отримав кредит у розмірі 8 000 гривень 00 копійок у вигляді кредитного ліміту на платіжну катку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30% на рік на суму залишку заборгованості. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою», та «Тарифами Банку» складає між ним та ПАТ КБ «Приватбанк» договір, про що свідчить її підпис у заяві. Відповідач в порушення вимог чинного законодавства та умов кредитного договору взяті на себе зобов`язання не виконав. На думку позивача, заборгованість відповідача станом на 28.11.2018 року складає 30\~390,45 грн. Зазначена сума складається з наступного: 2\~486,13 грн. тіло кредиту, 11\~158,73 грн. нараховані відсотки за користування кредитом, 15\~060,33 грн. нарахована пеня, а також відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 250,0 грн. штраф (фіксована частина), 1\~435,26 грн. штраф (процентна складова). 21 травня 2018 року Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» змінило назву на Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк». У судове засідання позивач та відповідач не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили. Відповідач подав до суду заяву, просив суд відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог в частині стягнення пені, штрафу та неустойки, оскільки відповідач мешкає в зоні АТО на підставі Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02.09.2014р. № 1669-VII. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступного. Як встановлено в судовому засіданні та підтверджено матеріалами справи 29.12.2008 року [PERSON] , ознайомившись з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою», а також «Тарифами банку» просив надати відповідні послуги, про що ним було підписано відповідну Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно ч. 1 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах. Згідно ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Вказане свідчить, що підписана 29.12.2008 року [PERSON] заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою», а також «Тарифами банку» складає між сторонами договір, відповідно до умов якого ПАТ КБ «Приватбанк» надав відповідачу кредит у розмірі 8 000 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. Відповідно до ст.\~526\~ЦК\~України зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст.\~530\~ЦК\~України якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей термін. Положеннями ст. 525 ЦК України передбачено неможливість односторонньої відмови від виконання зобов`язання або його зміна, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст.\~536\~ЦК\~України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами, а розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Відповідно до ст.\~610\~ЦК\~України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно до ст. ст. 1049, 1054\~ЦК\~України позичальник зобов`язаний повернути кредитору надані грошові кошти (кредит) та сплатити проценти у строки та на умовах, встановлених договором. На виконання умов кредитного договору № б/н від 29.12.2008 року, ПАТ КБ «Приватбанк» надав [PERSON] , а останній отрийняв кредит у розмірі 8 000 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. В свою чергу, [PERSON] в добровільному порядку заборгованість за кредитним договором № б/н від 29.12.2008 року не погасив. Із розрахунку заборгованості, наданого позивачем, вбачається, що розмір відсоткової ставки за кредитним договором № б/н від 29.12.2008 року неодноразово змінювався. Так, з 29.12.2008 року по 29.08.2014 року банком застосовувалась обумовлена сторонами ставка у розмірі 30 відсотків. З 01.09.2014 року по 31.03.2015 року банком змінюється відсоткова ставка та встановлюється на рівні 34,80 відсотка. З 01.04.2015 року по 31.05.2015 року відсоткова ставка, застосовувана банком, знову змінюється і становить 43,20 відсотка. З наданого розрахунку (а.с. 7-9) суд проаналізувавши таблицю не може встановити відсоткову ставку, застосовану банком при нарахуванні відсотків за користування кредитом. Законом України від 12 грудня 2008 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо заборони банкам змінювати умови договору банківського вкладу та кредитного договору в односторонньому порядку»\~ЦК України\~було доповнено статтею 1056-1. Відповідно до ч. 1, 3 та 4\~ст. 1056-1 ЦК України\~процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Частиною 3 вищенаведеної статті встановлено, що фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено банком в односторонньому порядку. Умова договору щодо права банку змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною. У разі застосування змінюваної процентної ставки кредитор самостійно, з визначеною у кредитному договорі періодичністю, має право збільшувати та зобов`язаний зменшувати процентну ставку відповідно до умов і в порядку, встановлених кредитним договором. Кредитодавець зобов`язаний письмово повідомити позичальника, поручителя та інших зобов`язаних за договором осіб про зміну процентної ставки не пізніш як за 15 календарних днів до дати, з якої застосовуватиметься нова ставка. У кредитному договорі встановлюється порядок розрахунку змінюваної процентної ставки із застосуванням погодженого сторонами індексу. Порядок розрахунку змінюваної процентної ставки повинен дозволяти точно визначити розмір процентної ставки за кредитом на будь-який момент часу протягом строку дії кредитного договору. Кредитор не має права змінювати встановлений кредитним договором порядок розрахунку змінюваної процентної ставки без згоди позичальника. Пунктом 1.1.3.2.3 Умов та правил передбачено право банку проводити зміни тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому банк, за виключенням випадків зміни розмірів наданого кредиту (кредитного ліміту), зобов`язаний не менш ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта, зокрема у виписці по картрахунку згідно з пунктом 1.1.3.1.9 цього договору. Якщо протягом семи днів банк не отримав повідомлення від клієнта про незгоду з умовами, то вважається, що клієнт прийняв нові умови. Право зміни розміру наданого на платіжну картку кредиту (кредитного ліміту) банк залишає за собою в односторонньому порядку за власним рішенням і без попереднього повідомлення клієнта. Законом України від 12 грудня 2008 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо заборони банкам змінювати умови договору банківського вкладу та кредитного договору в односторонньому порядку»\~статтю 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність»\~було доповнено частиною 4, відповідно до якої банкам забороняється в односторонньому порядку змінювати умови укладених з клієнтами договорів, зокрема, збільшувати розмір процентної ставки за кредитними договорами або зменшувати її розмір за договорами банківського вкладу (крім вкладу на вимогу), за винятком випадків, встановлених законом. Відповідно до пункту 2.1.1.5.5 Умов та правил позичальник зобов`язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором. У анкеті-заяві про надання кредитної картки не зазначено способу, яким слід надавати виписки з картрахунку. Інших належних та допустимих доказів про досягнення сторонами згоди щодо способу надання виписок по картрахункам позивачем не надано. Відповідно до пункту 3 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 17 серпня 2002 року № 1155\~(далі Правила), рекомендоване поштове відправлення це поштове відправлення (лист, поштова картка, бандероль, секограма, дрібний пакет, мішок «M»), що приймається для пересилання без зазначення суми оголошеної цінності вкладення з видачею відправникові розрахункового документа про прийняття і доставляється (вручається) адресатові (одержувачу) під розписку. Згідно з пунктом 114 Правил адресовані фізичним особам рекомендовані поштові відправлення, рекомендовані повідомлення про вручення реєстрованих поштових відправлень (поштових переказів), повідомлення про надходження переказів, що пересилаються телеграфом або електронною поштою, а також усі повторні повідомлення про надходження поштових відправлень (поштових переказів) вручаються особисто адресату (одержувачу), а в разі його відсутності повнолітнім членам сім`ї за умови пред`явлення ними документа, що посвідчує особу. У разі підвищення банком процентної ставки з`ясуванню підлягають визначена договором процедура підвищення процентної ставки (повідомлення позичальника чи підписання додаткової угоди тощо); дії позичальника щодо прийняття пропозиції кредитора тощо. З огляду на вищенаведене боржник вважається належно повідомленим про збільшення розміру процентної ставки за користування кредитом в односторонньому порядку в тому разі, якщо банк не лише відправив на адресу такого боржника листа про зміну умов кредитного договору, а й довів факт його вручення адресатові під розписку. Дана правова позиції висловлена Верховним судом України у постанові від 11 жовтня 2017 року по справі за № 6-1374 цс17. Оскільки матеріали справи не містять жодних доказів повідомлення відповідача про майбутню зміну розміру відсоткової ставки, суд приходить до висновку, що банк в односторонньому порядку здійснив зміну розміру відсоткової ставки за користування кредитом у зв`язку з чим наданий позивачем розрахунок заборгованості підлягає коригуванню виходячи з відсоткової ставки у 36,00 % на рік, яка була обумовлена сторонами при укладенні догвоору. Таким чином, позовні вимоги про стягнення заборгованості за процентами підлягають задоволенню частково. З розрахунку заборгованості за кредитним договором, наданого позивачем, вбачається, що позивач вірно розрахував заборгованість відповідача з 29.12.2008 року по 29.08.2014 року у розмірі 220,22 грн., тобто до зміни процентної ставки в односторонньому порядку. Розмір заборгованості за процентами за користування кредитом за період з 01.09.2014 року по 31.05.2015 року (період, за який заборгованість за кредитом становить 7\~932,39 грн., розрахунок а.с. 4-6) становить 1\~804,62 грн. та розраховується судом наступним чином: 273 (кількість днів за період з 01.09.2014 року по 31.05.2015 року) х 30% (відсоткова ставка): 360 днів (п.2.1.1.12.6 «Правил користування платіжною карткою») х 7\~932,39 (заборгованість за кредитом на кінець періоду). Розмір заборгованості за процентами за користування кредитом за період з 01.06.2015 року по 28.11.2018 року (період, за який заборгованість за кредитом становить 2\~486,13 грн., розрахунок а.с. 7-9) становить 2\~645,65 грн. та розраховується судом наступним чином: 1\~277 (кількість днів за період з 01.06.2015 по 28.11.2018 року) х 30% (відсоткова ставка): 360 днів (п.2.1.1.12.6 «Правил користування платіжною карткою») х 2\~486,13 грн. (заборгованість за кредитом на кінець періоду). Загальний розмір процентів за користування кредитом становить 4\~670,49 гривень, вказана сума складається з наступного: 220,22 грн. (відсотки за користування кредитом за період з 29.12.2008 року по 29.08.2014 року) + 1\~804,62 грн. (відсотки за користування кредитом за період з 01.09.2014 року по 31.05.2015 року) + 2\~645,65грн. (відсотки за користування кредитом за період з 01.06.2015 року по 28.11.2018 року). Як вбачається з копії паспорту відповідача серії [NUMBER] з 01.07.1996 року зареєстрований за адресою [ADDRESS] . Відповідно до ст.\~2\~Закону\~України\~«Про тимчасові\~заходи\~на\~період проведення\~антитерористичної операції» на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Згідно Розпорядження Кабінету Міністрів України №1053-р від 30.10.2014 року, Розпорядження Кабінету\~Міністрів України\~від 02.12.2015\~року №1275-р\~«Про затвердження\~переліку населених\~пунктів,\~на території\~яких здійснювалася\~антитерористична операція,\~та визначення\~такими,\~що втратили\~чинність,\~деяких розпоряджень\~Кабінету Міністрів\~України» с. Галицинівка Мар`їнського району Донецької області входить до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалась антитерористична операція. Національний банк України своїми листами від 13 жовтня 2014 року №47-411/58939 та від 05 листопада 2014 року № 18-112/64483 наголошував банкам України про неухильне дотримання вимог Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» щодо не нарахування пені та штрафів за договорами кредиту під час антитерористичної операції. Як проголошено в ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи. Згідно зі ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. У п. 3.4. Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 ЦПК України (справа про охоронюваний законом інтерес) від 1 грудня 2004 року N 18-рп/2004 (Справа N 1-10/2004) зазначено, що виходячи зі змісту частини першої статті 8 Конституції України охоронюваний законом інтерес перебуває під захистом не тільки закону, а й об`єктивного права у цілому, що панує у суспільстві, зокрема справедливості, оскільки інтерес у вузькому розумінні зумовлюється загальним змістом такого права і є його складовою. Отже, враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги, що відповідач з 27 вересня 1995 року зареєстрований у с. Галицинівка, віднесеному до населених пунктів на території яких проводиться антитерористична операція, з урахуванням приписів Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», суд приходить до висновку, що до нарахування відповідачу не підлягали: 15\~060,33 грн. нарахована пеня, 250 грн. штраф (фіксована частина), 1\~435,26 грн. - штраф (процентна складова). Крім того, за положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Згідно п.2.1.1.12.6.1. та п. 2.1.1.7.6. Умов та правил надання банківських послуг за порушення зобов`язань по поверненню кредитних коштів, нараховується пеня, а також штрафи у розмірах визначених даними Умовами. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Зазначена правова позиція Верховного Суду України викладена в постанові від 21.10.2015 року по цивільній справі №6-2003цс15. Оскільки угодою сторін передбачено застосування пені та штрафу за одне й те саме порушення зобов`язань за договором, їх одночасне стягнення є неприпустимим. Таким чином, позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором кредиту слід задовольнити частково, а саме, суд вважає необхідним, стягнути з відповідача на користь позивача: 2\~486,13 грн. тіло кредиту, 4\~670,49 нараховані відсотки за користування кредитом. У відповідності до вимог Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», Розпорядження Кабінету Міністрів України №1053-р від 30.10.2014 року, Розпорядження Кабінету Міністрів України від 02.12.2015 року №1275-р, оскільки відповідач з 27.09.1995 року зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , суд вважає доцільним відмовити у задоволенні вимог щодо стягнення з відповідача 15\~060,33 грн. нарахована пеня, 250 грн. штраф (фіксована частина); 1\~435,26\~грн. штраф (процентна складова). Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як вбачається з квитанції про сплату судового збору, розмір судового збору, сплаченого позивачем складає 1 762 гривень. Таким чином, з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати зі сплати судового збору, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (позовні вимоги підлягають задоволенню на: 7156,62 х 100% : 30\~390,45 гривні ціни позову = 23,55%), тобто 23,55% від ціни позову (23,55% х 1762 гривень : 100% = 414,96 гривень), що складає 414,95 гривень. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial