Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-24 00:00:00

Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» (далі - ПАТ «ЕК Одесаобленерго») звернулося до суду із позовом до [PERSON], [PERSON] та [PERSON] про стягнення суми в розмірі 8 249 гривень 76 копійок. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачами було допущено порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України за №1357 від 26.07.1999 року, виражене в користуванні електроенергією поза приладом обліку, а саме у підключенні проводів навантаження з ввідного проводу до приладу обліку, який живить весь будинок. За результатами проведеного засідання комісії з розгляду акту про порушення за №021903, ПАТ «ЕК Одесаобленерго» оформлено протокол №123/1 від 06.03.2013 року та видано рахунок на оплату вартості не облікованої електричної енергії у вищезазначеній сумі, розраховану відповідно до Методики, затвердженої постановою НКРЕ 04.05.2006 року за №562. У добровільному порядку відповідачі оплату вартості не облікованої електричної енергії не провели, у зв'язку з чим, ПАТ «ЕК Одесаобленерго» вимушене звернутися до суду. 28.10.2013 року ухвалою суду до участі у справі в якості правонаступника відповідача [PERSON] залучені [PERSON] та [PERSON] (а.с.53). 16.12.2013 року ухвалою суду закрито провадження у справі в частині позовних вимог ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» до [PERSON] про стягнення суми (а.с.76). У судовому засіданні представник позивача позові вимоги підтримав у повному обсязі та наполягав на їх задоволенні. Додатково зазначив, що у травні 2012 року інспекторами РЕС проводилася технічна перевірка електрообладнання, в ході якої були виявлені скрутки на ввідному кабелі, відсутність комутаційного апарату. За результатами перевірки був виписаний акт-вимога за №323, який досі не виконаний. За адресою: [ADDRESS], з 13.11.2012 року не було доступу до приладу обліку електроенергії. Показники електролічильника не змінювалися, у зв'язку з чим, для перевірки була направлена рейдова бригада, яка виявила відповідні порушення. Відповідачка [PERSON], яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього [PERSON], позовні вимоги не визнала та просила відмовити у їх задоволенні. В обґрунтування заперечень проти позову пояснила, що на момент проведення працівниками ПАТ «ЕК Одесаобленерго» перевірки, в житловому будинку [ADDRESS], проживав квартирант [PERSON] Прохання чоловіка [PERSON], який був власником будинку, скласти акт про порушення в його присутності було проігноровано. Даний акт був підписаний квартирантом, хоча його ніхто в цьому не уповноважував. Вважала вартість електричної енергії, нараховану ПАТ «ЕК Одесаобленерго», безпідставною, адже в будинку були в наявності лише дві лампочки по 60 Вт та електричний чайник. Стверджувала, що електрична енергія надходила від сусіднього будинку, а не з горища. Також, у зв'язку з раптовою втратою чоловіка та наявністю на утриманні неповнолітньої дитини, що значно погіршило її матеріальний стан, просила зменшити розмір відшкодування вартості електричної енергії та розстрочити виконання рішення суду хоча б на два роки. Відповідач [PERSON] будучи своєчасно та належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судові засідання не з'явився, клопотання про відкладення розгляду справи не надіслав, своєї думки щодо позову не висловив. Свідки [PERSON], [PERSON] та [PERSON], будучи допитаними у судовому засіданні, пояснили, що працюють електромонтерами в ПАТ «ЕК Одесаобленерго». 24.02.2013 року через відсутність протягом тривалого часу доступу до приладу обліку та незмінність показників лічильника в житловому будинку [ADDRESS], відповідно до своїх функціональних обов'язків були направлені для проведення перевірки. Пред'явивши посвідчення, з дозволу квартиранта зайшли до будинку, в якому було виявлено порушення схеми підключення електролічильника, а саме підключення проводів навантаження від мережевого вводу з горища, які живили будинок поза приладом обліку. Тобто електроенергія споживалася, але приладом обліку не враховувалася. За допомогою струмовимірювальної штанги ПС-1 був заміряний струм навантаження. Навантаження на фазному проводі склало 0,7 А, на нульовому - 0,7 А, що свідчило про використання навантаження. Про виявлене порушення у телефонному режимі було повідомлено власника будинку, який пообіцяв приїхати, проте так і не приїхав. За фактом порушення Правил користування електричною енергією для населення було складено акт за №021903, в якому розписався квартирант. Також зазначили, що виявлене порушення було зафіксовано за допомогою відеозапису. Вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, а також відеозапис, суд, на підставі фактів, встановлених у судовому засіданні, дійшов наступного висновку. Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» від 16.10.1997 р. № 575/97-ВР встановлена відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику та наведено перелік правопорушень в електроенергетиці, зокрема: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо. Згідно з п.1.2 п.1 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.1996 року за №28, користування електричною енергією - є споживання електричної енергії з дотриманням споживачем визначених відповідними договорами умов підключення електроустановок споживача до електричних мереж у точці приєднання, умов оплати купованої електричної енергії та режимів споживання електричної енергії для отримання договірних обсягів електричної енергії та величини потужності. Пунктом 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України 26.07.1999 року за №1357 (далі - Правила), які регулюють взаємовідносини між громадянами та енергопостачальниками, передбачено право енергопостачальника вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Пунктом 42 Правил наведено обов'язки споживача електричної енергії, зокрема: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інші. Пунктом 48 Правил передбачена відповідальність споживача за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку тощо. Абзацами 4, 5 п.53 Правил визначено, що розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акту про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. У судовому засіданні встановлено, що 27.03.2005 року між Ізмаїльські РЕМ ВАТ «Одесаобленерго» та [PERSON] укладено договір про користування електричною енергією (а.с.14). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], виданим виконкомом Бросківської сільської ради Ізмаїльського району Одеської області 28.11.2008 року (а.с.30). Як вбачається з довідки КП «Ізмаїльське міжміське бюро технічної інвентаризації» за вих.№ 1270 від 21.11.2013 року власником житлового будинку [ADDRESS], є [PERSON] (а.с.75). За змістом акту про порушення за №021903 від 24.02.2013 року, складеного за адресою: [ADDRESS], у присутності відповідача [PERSON] виявлено самовільне підключення до сітки ПАТ «ЕК Одесаобленерго» шляхом накиду фазного проводу поза прибору обліку після відключення (а.с.6-7). Згідно з протоколом за №123/1 від 06.03.2013 року сума заподіяної енергопостачальнику шкоди становить 8 249 гривень 76 копійок (а.с.10). У відповідності до свідоцтва про смерть серії [NUMBER], виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Ізмаїльського міськрайонного управління юстиції в Одеській області 27.04.2013 року, [PERSON] помер [INFO] (а.с.29). За змістом ч.ч.3, 5 ст.1268, ч.1 ст.1269 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Частина 1 ст.1270 ЦК України визначає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до повідомлень Ізмаїльської державної нотаріальної контори за вих.№2260/02-14 від 17.10.2013 року та вих.№251/02-14 від 05.02.2014 року після смерті [PERSON], померлого [INFO], 11.09.2013 року із заявами про прийняття спадщини звернулися [PERSON] та [PERSON]; свідоцтво про право на спадщину не видавалося (а.с.43-46, 117-121). Із заявами про відмову від прийняття спадщини [PERSON] та [PERSON] не зверталися. Згідно з ч.ч.1, 4, 5 ст.1231 ЦК України до спадкоємця переходить обов'язок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. Майнова шкода, яка була завдана спадкодавцем, відшкодовується спадкоємцями у межах вартості рухомого чи нерухомого майна, яке було одержане ним у спадщину. За позовом спадкоємця суд може зменшити розмір відшкодування майнової шкоди (збитків), якщо вони є непомірно великими порівняно з вартістю рухомого чи нерухомого майна, яке було одержане ним у спадщину. Як вбачається з довідки КП «Ізмаїльське міжміське бюро технічної інвентаризації» за вих.№341 від 25.03.2014 року інвентаризаційна вартість майна спадкодавця [PERSON], яке складається з житлового будинку [ADDRESS], становить 29 535 гривень (а.с.141). Аналіз вищезазначених норм законодавства та обставин справи дає підстави для висновку про те, що позовні вимоги ПАТ «ЕК Одесаобленерго» до відповідачів про стягнення солідарно суми в розмірі 8 249 гривень 76 копійок підлягають задоволенню у повному обсязі. Доводи відповідачки [PERSON] про те, що електрична енергія надходила від сусіднього будинку, а не шляхом підключення проводів навантаження від мережевого вводу на горищі, спростовуються показаннями допитаних у судовому засіданні свідків, письмовими та речовими доказами. Твердження про те, що нарахована ПАТ «ЕК Одесаобленерго» вартість електричної енергії є завищеною, адже в будинку були в наявності лише дві лампочки по 60 Вт та електричний чайник, суд до уваги не приймає, адже, як вже зазначалося вище, розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року за №562 (далі - Методика). Зокрема, розмір збитків розраховується відповідно до оформленого акту про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Як вбачається з наданого ПАТ «ЕК Одесаобленерго» розрахунку кількості недорахованої електроенергії та її вартості за №021903, він повністю узгоджується із вимогами п.5 Методики (а.с.12). Заява відповідачки [PERSON], яка діє в своїх інтересах та в інтересах [PERSON], про зменшення розміру відшкодування збитків у відповідності до ч.4 ст.1193 ЦК України, задоволенню не підлягає, адже відносини з позаоблікового використання електричної енергії випливають із договірних відносин, тому правила цієї статті, яка регулює деліктні правовідносини, на них не поширюються. Аналогічна позиція співпадає з позицією Верховного Суду України, викладеною в рішенні від 03.02.2010 року (а.с.142-144). Не підлягає задоволенню вищезазначена заява і у відповідності до вимог ч.5 ст.1231 ЦК України, адже розмір відшкодування збитків не перевищує вартість спадкової маси. Враховуючи матеріальне становище позивачки [PERSON], яка діє в своїх інтересах та в інтересах [PERSON], зокрема передчасну смерть чоловіка та наявність на її утриманні неповнолітньої дитини, суд вважає за можливе розстрочити виконання рішення суду відповідно до ст.217 ЦПК України строком на шість місяців зі сплатою заборгованості в сумі 1 374 гривень 96 копійок щомісячно. У відповідності до вимог ст.88 ЦПК України з відповідачів у рівних частках на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 229 гривень 40 копійок.

Outcome: approved