Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-24 00:00:00

Публічне акціонерне товариство «Київенерго» (далі - позивач, ПАТ «Київенерго») звернулося до Печерського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] (далі - відповідач, [PERSON] ), в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача 5 082,11 грн. вартості за не обліковану електричну енергію та зарахувати на рахунок із спеціальним режимом використання № [NUMBER] у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, код ЄДРПОУ 00131305, та стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, які складаються з витрат по сплаті судового збору у розмірі 1 762,00 грн. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] , та згідно даних ПАТ «Київенерго» на його прізвище відкрито рахунок споживача електричної енергії № [NUMBER] . 19.04.2016 року під час обстеження приладів обліку за адресою: [ADDRESS] , відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, було виявлено порушення та складено акт порушень № 46089. 12.07.2016 року на засіданні комісії з розгляду порушень Правил та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, нарахована сума склала 5 082,11 грн. Станом на 01.01.2018 року заборгованість відповідачем не сплачена. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2018 року справу було передано судді Печерського районного суду м. Києва Васильєвій Н.П. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.04.2018 року прийнято до провадження та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію та судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 11.05.2018 року. 11.05.2018 року справу знято зі складу у зв`язку із перебуванням головуючого судді у відпустці та судове засідання призначено на 13.06.2018 року. 11.05.2018 року на адресу Печерського районного суду м. Києва надійшла заява ПАТ «Київенерго» про заміну позивача - Публічного акціонерного товариства «Київенерго» на його правонаступника Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (адреса: 04655, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, буд. 20; код ЄДРПОУ 41946011) у зв`язку із реорганізацією 13.11.2017 року ПАТ «Київенерго» шляхом виділу з нього ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». 13.06.2018 року справу знято зі складу у зв`язку із перебуванням головуючого судді у відрядженні та судове засідання призначено на 06.08.2018 року. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.07.2018 року, у зв`язку з перебуванням судді Васильєвої Н.П. на довготривалому лікарняному, справу передано для розгляду судді Григоренко (Кирилюк) І.В. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2018 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію та справу призначено до судового розгляду в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 13.09.2018 року. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13.09.2018 року заяву ПАТ «Київенерго» про заміну позивача у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію задоволено та замінено неналежного позивача - ПАТ «Київенерго» на ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13.09.2018 року, у зв`язку із неявкою в судове засідання учасників справи та відсутністю відомостей про вручення їм повідомлення про дату, час та місце судового засідання, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 12.11.2018 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.11.2018 року, у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 24.01.2019 року. 24.01.2019 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника, в якій представник позивача зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, щодо постановлення заочного рішення не заперечує. Заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію задоволено. Стягнуто з [PERSON] на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість за не обліковану електричну енергію у розмірі 5 082,11 грн. Стягнуто з [PERSON] на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 762,00 грн. 10.12.2019 року [PERSON] звернувся до Печерського районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.12.2019 року справу було передано судді Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В. 10.03.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача надійшла заява про розгляд заяви про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року за його відсутності, в якій останній зазначив, що вимоги заяви підтримує та просить задовольнити. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.03.2020 року заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року задоволено. Скасовано заочне рішення Печерського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року. Розгляд справи за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію здійснювати суддею одноособово в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 25.06.2020 року. В судовому засіданні 25.06.2020 року представник позивача підтримав позовні вимоги з викладених у позовній заяві підстав та просив їх задовольнити. В судовому засіданні 25.06.2020 року представник відповідача просив у задоволенні позову відмовити, оскільки справа не підсудна Печерському районному суду м. Києва, зважаючи на те, що відповідач зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що, відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, є підставою для розгляду справи Піщанським районним судом Вінницької області. Крім того, представник відповідача зазначив, що електропостачальник станом на 19.04.2016 року не передав відповідачу прилади обліку та пломби на них, отже у [PERSON] , як споживача, не виникло обов`язку зберігати їх у належному стані; а докази, які нібито підтверджують порушення відповідачем вимог п. п. 9,18, 32 Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, складені представниками постачальника електричної енергії з порушеннями, за відсутності споживача та без урахування заперечень, пояснень. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 25.06.2020 року відзив представника відповідача - адвоката Зоріна Романа Олександровича повернуто заявнику. Вислухавши вступне слово представника позивача, представника відповідача, дослідивши письмові докази у справі у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, зважаючи на наступне. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 12.02.2016 року, посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О. за реєстровим № 934 та інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 12.02.2016 року (а. с. 19 - 20) та на ім`я [PERSON] відкрито особовий рахунок одержувача електроенергії № [NUMBER] . Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», затвердженого 22.12.2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» (а. с. 64 - 70). 19.04.2016 року за адресою: [ADDRESS] представниками ПАТ «Київенерго» під час обстеження приладів обліку було виявлено та зафіксовано порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357. На підставі виявленого порушення ПАТ «Київенерго», за відсутності споживача або його представника, складено акт про порушення № 46089 від 19.04.2016 року, відповідно до якого виявлено порушення ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. п. 10, 14, 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, а саме - відсутність пломби з відбитками тавр електропередавальної організації на клемній кришці розрахункового приладу обліку, самовільне підключення електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку - без дозволу електропередавальної організації перенесено лічильник з квартири на сходову клітину (а. с. 23 - 25). 10.06.2016 року працівниками ПАТ «Київенерго» складено акт про усунення порушень Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, згідно якого для усунення порушення виконано такі заходи, а саме - кришка лічильника опломбована (а. с. 26). 10.06.2016 року працівниками ПАТ «Київенерго» складено акт про пломбування засобів обліку (а. с. 33). 10.06.2016 року працівниками ПАТ «Київенерго» складено акт технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача (а. с. 29). 16.06.2016 року за відсутності відповідача відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення № 46089 від 19.04.2016 року, на якому було розглянуто акт про порушення № 46089 від 19.04.2016 року, за результатами якого складено протокол № 1434 та прийнято рішення розгляд акту про порушення № 46089 від 19.04.2016 року перенести для доопрацювання на 12.07.2016 року (а. с. 39). 12.07.2016 року відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення № 46089 від 19.04.2016 року з метою визначення правомірності складання акту та обсягу і вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ (ПКЕЕН), яка підлягає оплаті споживачем. На засіданні комісії був присутній представник споживача - Корнійчук А.Г. За наслідком засідання комісії прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 3.1 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ (ПКЕЕН). Потужність 7,524 кВт; період нарахування з 12.02.2016 року до 19.04.2016 року. Всього підлягає до сплати за не донараховану електроенергію 5 082,11 грн. Вказане рішення оформлено протоколом № 1636 від 12.07.2016 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 46089 від 19.04.2016 року (а. с. 40). З протоколом представник споживача - [PERSON] ознайомлений та копію протоколу останній отримав, що підтверджується його підписом у протоколі. Правовідносини у сфері споживання та постачання електричної енергії регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року № 2019-VIII, Правилами користування електричною енергією, затвердженими Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року № 28, які були чинними на момент виявлення правопорушення, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин. Як визначено у ч. 1 ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Відповідно до ч. 1 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач має право: 1) купувати електричну енергію для власного споживання за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів та договору про надання послуг з передачі електричної енергії з оператором системи передачі, а у разі приєднання до системи розподілу - договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу; або купувати електричну енергію на роздрібному ринку у електропостачальників або у виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії на об`єктах розподіленої генерації, за правилами роздрібного ринку; 2) змінювати електропостачальника на умовах, визначених цим Законом та правилами роздрібного ринку; 3) отримувати електричну енергію належної якості згідно з умовами договору та стандартами якості електричної енергії; 4) на компенсацію, що застосовується у разі недотримання показників якості послуг електропостачання; 5) на відшкодування збитків, завданих внаслідок невиконання його контрагентами умов договорів, укладених на ринку електричної енергії; 6) на недискримінаційний доступ до системи передачі, систем розподілу на підставі договорів з оператором системи передачі, оператором системи розподілу відповідно до вимог кодексу системи передачі, кодексу систем розподілу; 7) на доступ до інформації щодо діяльності на ринку електричної енергії у порядку та обсягах, визначених правилами ринку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; 8) подавати відповідному електропостачальнику, оператору системи розподілу звернення, скарги та претензії, зокрема щодо якості електропостачання, щодо надання послуг з постачання електричної енергії та отримувати в установленому законодавством порядку вмотивовані відповіді або повідомлення про заходи щодо усунення електропостачальником причин скарги; 9) подавати Регулятору скарги відповідно до порядку розгляду скарг та вирішення спорів; 10) отримувати від відповідного електропостачальника інформацію, передбачену законодавством та умовами договору постачання електричної енергії споживачу; 11) отримувати від відповідного електропостачальника повідомлення про його наміри внести зміни до будь-яких умов договору постачання електричної енергії споживачу не пізніше ніж за 20 днів до внесення та у разі незгоди із запропонованими змінами розірвати договір з електропостачальником у визначеному договором порядку; 12) інші права відповідно до законодавства та укладених договорів. Крім того, взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії) регулюють Правила користування електричною енергією, затверджені Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року № 28, які були чинними на час виявлення правопорушення, (далі - ПКЕЕ). Дія цих ПКЕЕ поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення), тобто на спірні правовідносини. Згідно п. 1.3 ПКЕЕ, постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом. Як визначено у п. 5.1 ПКЕЕ, договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається. Згідно п. 10.2 ПКЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний 1) користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); 2) оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; 3) за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію обмежити власне електроспоживання до рівня екологічної броні або повністю його припинити у разі відсутності такої; 4) додержуватись вимог нормативно-технічних документів та умов договорів; 5) забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України; 6) раціонально використовувати електричну енергію, не допускати марнотратного (неефективного) використання електричної енергії; 7) підтримувати параметри якості електричної енергії у своїх мережах відповідно до параметрів, визначених державними стандартами та умовами договору; 8) здійснювати компенсацію перетікань реактивної електричної енергії з метою енергозбереження та дотримання показників якості електричної енергії; 9) забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку; 10) не перешкоджати заміні засобів обліку у разі здійснення такої заміни за рахунок постачальника електричної енергії або електропередавальної організації; 11) забезпечити безперешкодний доступ постачальника електричної енергії та/або електропередавальної організації до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку; 12) забезпечити безперешкодний доступ постачальника електричної енергії та/або електропередавальної організації до бази даних локального устаткування збору і обробки даних для отримання та передачі інформації про обсяг та параметри потоків електричної енергії та величини споживаної потужності; 13) уживати протиаварійні, протипожежні заходи та заходи щодо безпечної експлуатації електроустановок; 14) забезпечувати безперешкодний доступ до власних електричних установок уповноважених представників відповідних органів виконавчої влади (за їх службовим посвідченням), яким згідно з законодавством України надано відповідні повноваження, а також виконувати їх приписи; 15) забезпечити безперешкодний доступ (за службовим посвідченням) відповідальних представників постачальника електричної енергії та/або відповідальних представників підприємства, що здійснює передачу електричної енергії, до власних електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору про постачання електричної енергії. Згідно ч. 1 та п. 4, п. 13 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; неукладення договорів відповідно до вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Відповідно до ч. 3 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії. У п. 6.41 ПКЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці. Отже, оскільки працівниками ПАТ «Київенерго» було виявлено відсутність пломби з відбитками тавр електропередавальної організації на клемній кришці розрахункового приладу обліку, самовільне підключення електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку - без дозволу електропередавальної організації перенесено лічильник з квартири на сходову клітину, то ними правомірно було складено акт про порушення № 46089 від 19.04.2016 року. Наявний у матеріалах справи акт від 19.04.2016 року № 46089 містить підписи трьох представників постачальника електроенергії та одного свідка, натомість, споживач акт не підписав. Як встановлено під час перевірки та зафіксовано в додатку до акта про порушення № 46089 від 19.04.2016 року, квартира знаходиться в капітальному ремонті та в майбутньому буде здійснено оформлення винесення лічильника за межі квартири. Зазначений додаток підписаний трьома представниками постачальника електроенергії. При цьому, суд зауважує, що за наявності трьох підписів представників постачальника електричної енергії та одного свідка на акті про порушення від 19.04.2016 року № 46089, ураховуючи відсутність підпису споживача електричної енергії на вказаних документам, вони вважаються дійсними. Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил користування електричною енергією побутовими споживачами регламентується розділом 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562. Відповідно до п. п. 1-3 п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів). Як визначено у п. 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії Wдоб.с.п. (кВтгод) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Згідно п. 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за Дпер береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення. З огляду на викладене, розрахунок збитків здійснюється з урахуванням дати останньої технічної перевірки чи набуття споживачем права власності на електроустановку, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення. Судом встановлено, що остання технічна перевірка спірної електроустановки проводилася 30.04.2015 року, що підтверджується актом технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача від 30.04.2015 року (а. с. 28). Проте, як зазначалося вище, [PERSON] набув права власності на квартиру [ADDRESS] 12.02.2016 року, а тому розрахунок збитків слід здійснювати з дати набуття права власності на зазначену квартиру, оскільки до цієї дати можливі несприятливі наслідки має нести власник квартири, яким позивач не був. Відповідно до протоколу № 1636 від 12.07.2016 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 46089 від 19.04.2016 року нарахування за не обліковану енергію проводиться за період часу з 12.02.2016 року до 19.04.2016 року. Станом на 01.01.2018 року заборгованість відповідачем не сплачена. Згідно ст. 76 ЦПК України. доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Як визначено у ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. [PERSON] не надав суду належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження оплати заборгованості перед позивачем, а також не надав і інших доказів, які б спростовували факт порушення ним ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. п. 10, 14, 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357. Зважаючи на те, що факти порушень підтверджено належними та допустимими доказами, а працівники ПАТ «Київенерго» діяли в межах своєї компетенції та відповідно до вимог діючого законодавства під час виявлення факту порушення споживачем Правил користування електричною енергією, складанні акта про порушення № 46089 від 19.04.2016 року та протоколу засідання комісії, позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] щодо стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію у розмірі 5 082,11 грн. є обґрунтованими та підлягають задоволенню. При цьому, суд зазначає, що справа підсудна Печерському районному суду м. Києва на підставі ч. 1 ст. 30 ЦПК України, оскільки позов виник із приводу нерухомого майна, відтак, даний позов пред`являється за місцезнаходженням майна, яке розташоване в Печерському районі міста Києва. Як визначено у ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, позивачем понесені в якості судових витрат витрати по сплаті судового збору у загальному розмірі 1 762,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 2117069785 від 24.01.2018 року на суму 162,00 грн., платіжним дорученням № 2116836459 від 06.04.2017 року на суму 800,00 грн. та платіжним дорученням № 2116959266 від 27.09.2017 року на суму 800,00 грн. Відповідачем не надано належних доказів на підтвердження понесення судових витрат. Оскільки, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі, то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 1 762,00 грн. у відшкодування судових витрат. Враховуючи викладене,

Outcome: approved