Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-01 00:00:00

Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення нарахувань за актом за безоблікове споживання електричної енергії. Свої вимоги позивач мотивує тим, що 30.10.2015р. представниками позивача був складений акт [NUMBER] про порушення Правил користування електричною енергією побутовим споживачем. При огляді встановлено, що споживач [PERSON] безобліково користувалась електроенергією, що виразилося у самовільному підключенні до електромережі шляхом безоблікового підключення «нульового дроту». На підставі акту було визначено обсяг і вартість спожитої, але неврахованої електроенергії, що складає 22 983,72 грн. До теперішнього часу добровільно відповідачка вказані кошти не сплатила. Позивач просить суд стягнути на його користь з відповідачки 22 983,72 грн. за актом від 30.10.2015 року за безоблікове споживання електричної енергії та судовий збір в сумі 1 378,00 грн. Представник позивача у судовому засідання позовні вимоги підтримала у повному обсязі, наполягала на їх задоволенні. Пояснила, що при складанні акту відразу була усунена додаткова пайка, тому порушення було відразу усунено. Представники відповідачки заперечували проти задоволення позовних вимог, пояснивши суду, що був факт порушення, який не заперечується відповідачкою. Вини споживача не має, тому як лічильник перебуває не у квартирі, а на межі розділу балансу належності. Відповідно до п.7.42 - споживач відповідає за ті дроти, які перебувають у вході до квартири, за межами несе відповідальність постачальник. Лічильник опломбований. Оплавлення на проводі виникло внаслідок нагріву, а не штучне. У акті не зазначено, що порушення трапилось з вини споживача, а це впливає на розрахунок неврахованої електричної енергії. В акті зазначено, що «самовільне підключення з порушенням схеми обліку» п.53 п.п.8 - у протоколі зазначається про причетність споживача до порушення правил. Відповідно до п.37 Правил позивач повинен раз в шість місяців проводити планову перевірки приладок обліку. Вважають, що сумою щодо стягнення за спірним актом [NUMBER] від 30.10.2015 року може бути лише сума, яка відповідає розміру 591,96 грн., тому вимоги позивача щодо стягнення суми у розмірі 22 983,72 грн. є незаконними та необґрунтованими, та такими, що суперечать нормам діючого законодавства та матеріалам справи. Звернули увагу на тому, що суду надано свідоцтво про повірку засобу вимірювальної техніки - штангенциркуля, яки проведено замірювання ширини дротів, що є явно підробленим, внаслідок чого наразі ведеться досудове слідство, а тому суд не може враховувати заміри, які лягли в основу розрахунку нарахувань за актом. Дослідивши матеріали справи в їхній сукупності, вислухавши сторін, допитавши свідка, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 30.10.2015р. представниками позивача відносно відповідачки [PERSON] був складений акт [NUMBER] про порушення Правил користування електричною енергією побутовим споживачем за адресою: [ADDRESS]. Підставою для складання акту стало самовільне підключення до електромережі з порушенням схеми обліку електричної енергії через використання «штучного нуля». Свідок [PERSON] пояснив суду, що по вулиці Купріна будинок [NUMBER] були скарги, не впускали контролера. Вони планово перевірили усі квартири. У квартирі [NUMBER] двері відчинив чоловік, він перевірив прилад, увімкнув перших два запобіжника, світло горіло у квартирі, диск лічильника не крутився, утюг був увімкнений, потім включили водонагрівач, але лічильник не крутився. Він увімкнув ще кілька приборів, за щитком він помітив спайку дротів - до облікової «О» та після облікової «О», під тиском дріт з часом опалився. Було складено акт. Розмір дротів вимірювався за щитком, дроти були заміряні штангенциркулем. Він роз'єднав дроти на місці скручування та заізольовані. При з'єднанні схрещуванні проводів за приладом до обліку та після обліку при включенні запобіжника йде недооблік; при виключенні запобіжника повністю без облікове споживання. 24.11.2015 р. на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» по розгляду актів про порушення ПКЕЕ для населення (протокол №983) було прийнято рішення про нарахування відповідачці [PERSON] за безоблікове споживання електричної енергії 22 983,72 грн. Між відповідачкою [PERSON] та ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» є договірні відносини у відповідності до договору про користування електричною енергією № 3934-116 від 10.06.2014р., який регламентує взаємовідносини між постачальником електричної енергії та [PERSON] Розрахунковий прилад обліку електричної енергії споживача знаходиться на межі балансової належності у тамбурі сходової площадки, що не є власністю споживача. Згідно з п.2.2 Правил користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕН) за технічний стан контактних з'єднань на межі балансової належності та на межі експлуатаційної відповідальності електромережі в будинках, що належать житловим організаціям, установам та іншим невиробничим споживачам, відповідає електропередавальна організація. Згідно з п.2.4 ПКЕЕН межа експлуатаційної відповідальності між споживачем - фізичною особою, об'єднанням співвласників багатоквартирних будинків та/або власником електричних мереж за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок установлюється для квартир багатоповерхових будинків на відхідних клемах розрахункових засобів обліку поверхових або квартирних електрощитів. Згідно з п.3.2 ПКЕЕН відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають. Статтею 638 Цивільного кодексу України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно з лисом Департаменту електроенергетичного комплексу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України №32-ВИХ/303-16 від 25.02.3016 року за підписом директора Департаменту Буславець О.А. вбачається, що під час укладання (переукладання) договору про користування електричною енергією, енергопостачальник зобов'язаний провести технічну перевірку схеми електропостачання помешкання з метою виявлення можливих фактів самовільного підключення електроустановок, порушень в роботі розрахункового електролічильника тощо, що є підтвердженням досягнення між споживачем та енергопостачальником згоди з усіх істотних умов договору, у тому числі щодо відсутності безоблікового споживання електричної енергії. Відповідно до вимог ст.638 Цивільного кодексу України та п.40 Правил користування електричною енергією для населення енергопостачальник мав провести технічну перевірку схеми електропостачання помешкання за зазначеною адресою під час укладання 10.06.2014 р. між [PERSON] та ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» договору про користування електричною енергією. Департамент повідомляє, що дії енергопостачальника щодо визначення періоду розрахунку обсягу та вартості недорахованої електричної енергії за Актом про порушення суперечать вимогам ПКЕЕН і Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (Методика), затвердженою постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 р., та вважає, що ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» повинно здійснити перерахунок вартості не облікованої електричної енергії за Актом, згідно з вимогами пп.а п.3.3 Методики з 10.06.2014 р. - дати укладання договору про користування електричною енергією до 30.10.2015 р. - дати усунення порушення». У Протоколі засідання комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» по розгляду акта про порушення ПКЕЕН № 983 від 24.11.2015 року зазначено, що розрахунок по акту проведено згідно з формулою 2.7 Методики. В п. 2.6 глави 2 Методики в описі формули 2.7 зазначено, що сила струму, визначається виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ), А. Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. В п.3.15 глави IV Порядку проведення повірки законодавчо врегульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів (Порядок), затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України №193 від 08.02.2016 р., зазначено, що «у разі якщо свідоцтво про повірку втрачено, засіб вимірювальної техніки вважається не повіреним». Згідно з листом ДП «Донецькстандартметрологія» №444 від 27.07.2016 року за підписом генерального директора Ісаєнко М.Г., державний повірник [PERSON] була звільнена з ДП «Донецькстандартметрологія» за угодою сторін 01.04.2015 р. і станом на 30.09.2015 року державний повірник [PERSON], за підписом та зі штемпелем якої було нібито видане Свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки за №2145 від 30.09.2015 р., яке було надано у судовому засіданні 02.06.2016 р. представником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» для приєднання до матеріалів справи, не перебувала у трудових відносинах з ДП «Донецькстандартметрологія». З зазначених вище обставин вбачається, що при складанні спірного Акту про порушення ПКЕЕН № 206278 від 30.10.2015 року представниками Маріупольського РЕМ для замірів був використаний не повірений засіб вимірювальної техніки, а саме штангенциркуль за №71221027, який є власністю ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». Таким чином, достовірно не відомо, наскільки точні заміри перерізу проводу були зроблені представниками Маріупольського РЕМ при складанні спірного акту про порушення ПКЕЕН і також достовірно невідомо, наскільки вірно зроблений розрахунок збитків за спірним актом про порушення ПКЕЕН у розмірі 22983,72 грн. Суд приходить до переконання, що наявна у матеріалах справи копія свідоцтва про повірку робочого засобу вимірювальної техніки за №2145 від 30.09.2015 р. є неналежним доказом, а тому не може бути прийнята судом для здійснення розрахунку збитків. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 58 ЦПК України належними є докази, що містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з технічним висновком ТОВ «Весттехелектро» від 20.04.2016 року, зробленого на підставі візуального огляду вводно-розподільчого вузла обліку квартири [ADDRESS], про що вказано у даному технічному висновку, і носить інформативний характер. При обстеженні не використовувалися повірені засоби вимірювальної техніки, не проводилось розпломбування приладу обліку. Даний висновок засвідчує невідповідність даного вузла обліку вимогам Правил улаштування електроустановок, Правил технічної експлуатації, Правил пожарної безпеки, яка сталося не з вини відповідача. Згідно з п.4.6 Методики в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача. Виходячи з вищевикладеного, ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» не має достатньо даних для розрахунку збитків за Актом про порушення ПКЕЕН за формулою 2.7 Методики. Згідно з даними УЕНС (Особовий кабінет ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго») середньомісячне споживання електричної енергії відповідачкою з квітня 2015 року по жовтень 2015 року (до моменту складання Акту про порушення) складає 260 кВт*год. Також згідно з даними УЕНС середньомісячне споживання електричної енергії відповідачкою за аналогічний період з квітня 2016 року по жовтень 2016 року (після усунення порушення) складає 272 кВт*год. Таким чином, можна зробити висновок, що споживання електричної енергії відповідачкою після усунення порушення не змінилося. Згідно з п.54 ПКЕЕН контроль за дотриманням цих Правил у межах своїх повноважень здійснюють НКРЕКП, Міненерговугілля та інші. Згідно з листом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) № 4411/20.3/7-16 від 04.05.2016 р. вбачається, що відповідно до інформації, зазначеної в Акті (в описі виявленого порушення та на схемі електропостачання споживача) та враховуючи, що енергопостачальником не було виявлено самовільного позаоблікового підключення «фазного» проводу (кабелю), НКРЕКП вважає, що порушення, зазначене в Акті, відповідає порушенню, зазначеному в пп. 3 пункту 3.1 Методики, а саме: «дії споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку електричної енергії. Згідно з положенням п.3.4 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зокрема, зазначених у пп.3 пункту 3.1 Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулою 3.1 Методики. При здійсненні ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» на підставі Акту розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії (оформленого протоколом №983 від 24.11.2015 р.) було визначено добовий обсяг споживання електричної енергії за формулою 2.7 Методики. Таким чином, НКРЕКП вважає, що розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії на підставі Акта було здійснено ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з недотриманням вимог Методики і ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» має привести свої дії по відношенню до споживача у відповідність до вимог чинного законодавства України шляхом здійснення перерахунку на підставі Акту. Згідно з положенням пункту 3.7 Методики у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕН, зазначених у пп.1-4 пункту 3.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків. Для визначення добового обсягу споживання електричної енергії Wдоб. за формулою 3.1 Методики необхідні наступні дані: Рдог. - величина потужності електроустановок споживача, передбачено договором про користування електричною енергією, кВт*год, Ксез. - коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у літній період та рівним 1 на період опалення), Квик. - коефіцієнт використання потужності (дорівнює 0,2 згідно з додатком 2 Методики). У п.1 договору про користування електричною енергією № 3934-116 від 10.06.2014 р. зазначено, що «за цим договором енергопостачальник бере на себе зобов'язання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 3кВт електроустановок споживача». На вимогу суду представником позивача відповідно до п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ №53 від 04.05.2006 року, надано розрахунок вартості не облікованої електричної енергії за Актом, складеним 30.10.2015 року [NUMBER] за адресою [ADDRESS] у споживача [PERSON], згідно з яким сума стягнення становить 1 428,87 грн. Враховуючи, вище викладене, суд приходить до висновку, що сума, яка підлягає стягненню за спірним Актом [NUMBER] від 30.10.2015 року може бути лише сума, яка відповідає розміру 1 428,87 грн. за Актом про порушення ПКЕЕн [NUMBER] від 30.10.2015 року за формулою 3.1 Методики, яку слід стягнути з відповідачки. Згідно з ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Як вбачається з квитанції про сплату судового збору, розмір судових витрат складає 1378,00 гривень, а тому з відповідачки на користь позивача слід стягнути судові витрати за сплату судового збору, пропорційну до розміру задоволених позовних вимог (позовні вимоги підлягають задоволенню на: 1 428,87 гривень х 100% : 22 983,72 гривень ціни позову = 6,22 %), тобто 6,22 % від ціни позову (6,22% х 1378,00 гривень : 100% = 85,71 гривень), що складає 85,71 гривень.

Outcome: partial