Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-05 00:00:00

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (надалі по тексту - Позивач) звернулось до Печерського районного суду м. Києва із позовною заявою до [PERSON] (надалі по тексту - Відповідач) про стягнення заборгованості. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго». Відповідач є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», але не виконує зобов`язання по сплаті заборгованості внаслідок чого станом на 01.05.2018 року утворилась заборгованість з урахуванням індексу інфляції та 3% річних у сумі 11 084, 92 грн. 23.12.2015 представниками «Київенерго» за адресою: [ADDRESS] виявлено порушення п. 10, 14, 42 ПКЕЕН, про що складено відповідний акт № 37922 від 23.12.2015. 17.02.2016 відбулось засідання комісії по розгляду акту. Згідно з розрахунком, проведеним комісією, сплаті підлягає 59 559, 67 грн. нарахування за актом № 37922. Станом на 01.05.2018 відповідач належним чином зобов`язання не виконав. Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва від 06 липня 2018 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» в судове засідання не з`явився, про місце день і час розгляду справи повідомлений належним чином, через канцелярію суду подала заяву, про розгляд справи за відсутності представника позивача, щодо заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явився, про місце день і час розгляду справи повідомлялися належним чином, шляхом направлення судових повісток. Разом з тим, відповідачем жодних документів на спростування доводів позивача подано не було. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач, належним чином повідомлялася про дату, час і місце судового засідання, не з`явилася у судове засідання, про причини неявки не повідомила, не подала відзив і позивач не висловлював заперечень проти такого вирішення справи. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права із дотриманням норм процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Відповідач є споживачем електричної енергії, яку постачає Позивач, за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується інформацією за особовим рахунком № [NUMBER] . Відповідач не сплачує в повному обсязі за фактичне щомісячне споживання електричної енергії, внаслідок чого станом 01.05.2018 утворилась заборгованість за спожиту електричну енергію у сумі 10 478, 40 грн. 23.12.2015 під час проведення перевірки за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пломба на правому гвинті кріплення кожуха лічильника має не чіткий відбиток, пломби електропередавальної організації на екрані та клемній кришці розрахункового приладу обліку-пошкоджені, Лічильник не працює - при включенні навантаження лічильний механізм лічильника не враховує електроенергію, покази електролічильника не змінюється. Спожита електроенергія не враховується, про що складено відповідний акт № 37922 від 23.12.2015. 21.03.2016 року було проведено засідання комісії по розгляду акту № 37922 від 23.12.2015. За прийнятим комісією рішенням нарахування обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН для населення, проведено за п. 3.4 Методики визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 р. № 562 та формулою (3.1). На адресу Відповідача було направлено копію протоколу засідання комісії, копію розрахунку заборгованості за необліковану електричну енергію та квитанцію. Станом на 01.05.2018 вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» Відповідачем виконані не були. За приписами ст. 322 Цивільного кодексу України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року; невиконання законних вимог національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації; інші правопорушення, передбачені законом. Відповідно до п.48 Правил споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію. Пунктом 53 цих Правил передбачено, що у разі виявлення представником електропостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, складається акт та визначається сума збитків, завданих противоправними діями споживача. Пунктом 37 вказаних Правил встановлено права енергопостачальника, зокрема: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил. На підставі акту електропостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину не облікованої електричної енергії. Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником електропостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності. Відповідно до ч. 1 ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України одним з способів захисту прав особи є відшкодування збитків. Згідно з п.12 Правил користування електричною енергією для населення енергопостачальник має право вимагати відшкодування збитків, завданих споживачем при користуванні електроенергією. Згідно зі ст.ст. 525, 526, 527, 530 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не допускається, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог закону, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом Суд погоджується із правильністю проведених розрахунків вартості електричної енергії, не врахованої внаслідок порушення боржником ПКЕЕН, які судом перевірені, що становить: 10 478, 40 грн заборгованість за спожиту електричну енергію; інфляційна складова та 3% річних 606, 52 грн; 59 559, 67 грн вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідачем, всупереч положенню ч. 1 ст. 81 ЦПК України не надано належних та допустимих доказів своєчасної та у повному обсязі сплати та відсутності заборгованості. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги щодо стягнення заборгованості є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1 762,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved