Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-03 00:00:00

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» звернулося до Оболонського районного суду м. Києва з даним позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] заборгованість за спожиту не обліковану електричну енергію за актом про порушення №04491 від 11.09.2020 у сумі 4166,17 грн., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 грн. В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що відповідач [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] , та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» (особовий рахунок № [NUMBER] ). 11.09.2020 року при перевірці представниками позивача на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії, за місцем проживання відповідача [PERSON] було виявлено самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, після його відключення 02.07.2020 року. Самовільне підключення виконано від стоякових клем в ПРЩ, заходило в квартиру [ADDRESS] , дротом АПВ 2х4 мм2. На підставі вищезазначеного, було складено Акт про порушення ПКЕЕН №04491 від 11.09.2020 р. Згідно з актом та п. 8.4.11глави 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018, було визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії у сумі 4166,17 гривень. На теперішній час сума вартості електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією відповідачем не сплачена, тому позивач вимушений звернутися до суду для захисту своїх ворушених прав та економічних інтересів та просить стягнути з відповідача суму заборгованості в розмірі 4166,17 грн., а також судового збору в сумі 2270,00 грн. Ухвалою від 28.04.2021 року відкрито спрощене позовне провадження у справі, справу призначено до розгляду. Представник позивача надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомила. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленої про дату, час та місце судового засідання відповідача, яка не повідомила про причини неявки, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом -ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України). Судом встановлено, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» постачає електричну енергію у квартиру [ADDRESS] , за місцем проживання відповідача. 11.09.2020 року при перевірці представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» квартири відповідача було виявлено порушення споживачем Закону України «Про ринок електричної енергії», підпункту 5 п.п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: виявлено самовільне підключення струмоприймачів доелектричної мережі ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» після відключення 02.07.2020 року. За результатом вказаної перевірки було складно Акт про порушення №04491 від 11.09.2020 року. Вказаний акт разом із повідомленням про дату, час та місце його розгляду направлено рекомендованим листом №3/01/3/М-25520 від 29.09.2020 на ім`я відповідача за адресою: [ADDRESS] . Вказаний лист був отриманий 05.10.2020 [PERSON] , що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (трекінг відправлення 0411408046785). 27.10.2020 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення споживачами Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу № 3057 за результатами розгляду Акту про порушення №04491 від 11.09.2020 було прийнято рішення про нарахування суми збитків недорахованої електричної енергії по об`єкту розташованому за адресою: [ADDRESS] , за період з 02.07.2020 по 11.09.2020 у розмірі 4166,17 грн. 28.10.2020 ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на адресу [PERSON] скеровано лист №3/01/3/М-28586, у якому відповідачу запропоновано здійснити оплату вищезазначеної суми. Вказаний лист був отриманий 05.10.20 [PERSON] , що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (трекінг відправлення 0411408082935). Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Стаття 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюютьсястаттею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику», Правиламикористування електричної енергією для населення, затвердженими ПостановоюКабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999р. (до 11.06.2018 року),Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими ПостановоюНКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 р. (далі Правила) Методикою визначення обсягута вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачаПравил користування електричною енергією, затвердженою постановоюНаціональної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року№562 та Законом України «Про ринок електричної енергії». Підключення електроенергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - Правила). За змістом статей 6, 526, 626-631 ЦК України, договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно зі ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Частиною 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Пунктом 4 частиною 2 статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п.3.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року (ПРРЕЕ), постачання (продаж) електричної енергії споживачу здійснюється за договором про постачання електричної енергії споживачу обраним споживачем електропостачальником, який отримав відповідну ліцензію, за вільними цінами, крім постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги або постачальником «останньої надії». Ціни (тарифи) на послуги постачальника універсальних послуг, постачальника «останньої надії» визначаються у встановленому законодавством порядку. При цьому, відповідно до позиції Верховного суду, викладеній в постанові від 15.05.2011 у справі №3-38гс11, дія ПКЕЕ, поширюється на осіб, які використовують електричну енергію на підставі договору, так і на тих осіб, які в порушення цих ПКЕЕ споживають електричну енергію в позадоговірному порядку внаслідок самовільного підключення до електромереж. Таким чином, [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . Пунктом 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі ПРРЕЕ), передбачений, зокрема, обов`язок споживача користуватися електричною енергією виключно на підставі договору; сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електроенергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (п. 8.2.6 Правил). Відповідно до п. 8.4.11 главою 8.4 розділу VIIIПравил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту глави 8.4 вказаних Правил, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії розраховується за формулою №5, відповідно до якої вона вираховується шляхом множення величини дозволеної потужності для цієї точки комерційного обліку, передбачена договором між побутовим споживачем та оператором системи на коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у період з 01 травня до 30 вересня та рівним 1 на період з 01 жовтня до 30 квітня), коефіцієнт використання потужності та на число двадцять чотири. За змістом п.8.2.7 Правил кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). За ст.1116 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями, чи бездіяльністю майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, суд вважає, що позивачем доведено, що за адресою: [ADDRESS] , мало місце порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке було виявлено 11.09.2020, про що складено акт про порушення №04491, розрахунок обсягу та вартості електроенергії на суму 4166,17 грн., спожитої з порушенням правил ПРРЕЕ, проведений позивачем згідно з вимогами норм діючого законодавства відповідно до п. 8.4.11 Правилза формулою (5). З урахуванням наведеного вказана сума підлягає стягненню з відповідача [PERSON] . Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 гривень. На підставівикладеного,

Outcome: approved