Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-10 00:00:00

Прокурор звернувся до суду з цим позовом, мотивуючи його тим, що 14 листопада 2018 року до чергової частини Носівського ВП Ніжинського ВП ГУ НП в Чернігівській області надійшло повідомлення про те, що на кордоні земельної ділянки [PERSON] по [ADDRESS] пошкоджують та рубають дерева. Відомості за вказаним фактом були внесені до ЄРДР за № 12018270200000374 від 14 листопада 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Під час огляду місця події було встановлено, що на земельній ділянці, яка розташована на відстані 120 метрів від будинків [ADDRESS] та [ADDRESS] за межами землеволодінь виявлено п`ять пнів ростучих дерев з яких зроблено зрізи. [PERSON] пояснив, що 14 листопада 2018 року близько 9 години він вийшов з власною бензопилою до посадки, яка знаходилась за межами городу в [ADDRESS] , та здійснював там вирубку 5 дерев, які порізав на колоди розміром 1,5-2 метри завдовжки та декілька разів перевозив за допомогою підводи до себе на повір`я. 21 листопада 2018 року було проведено санкціонований обшук в житлі та інших володіннях [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , в ході якого виявлено та вилучено бензопилу та 24 колоди деревини різного розміру. У зв`язку із тим, що рубка дерев [PERSON] не заподіяла істотної шкоди, а також не була вчинена у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах, постановою від 30 грудня 2018 року кримінальне провадження № 12018270200000374 від 14 листопада 2018 року було закрито у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення. Копію постанови про закриття кримінального провадження разом з копіями матеріалів провадження було направлено до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області для притягнення правопорушника до адміністративної відповідальності. 25 вересня 2019 року Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області відносно [PERSON] було складено протокол № 000245 про адміністративне правопорушення за ст. 153 КУпАП, за наслідками розгляду якого 25 лютого 2019 року була винесена постанова № 20/06 про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 340 грн. Вказана постанова набрала законної сили, [PERSON] добровільно сплатив штраф. Відповідно до розрахунку Держекоінспекції у Чернігівській області від 18 грудня 2018 року розмір шкоди, заподіяної [PERSON] незаконною рубкою п`яти дерев поблизу домогосподарств по [ADDRESS] становить 7 200 грн. Прокурор просив суд стягнути з відповідача у рахунок відшкодування шкоди, завданої незаконною рубкою дерев, у розмірі 7 200 грн. (шляхом перерахування грошових коштів у розмірі: 2 160,98 грн. до спеціального фонду Державного бюджету України; 1 440 грн. до спеціального фонду Чернігівського обласного бюджету; 3 600 грн. на користь фонду охорони навколишнього природного середовища Носівської міської ради Чернігівської області), а також стягнути з відповідача на користь прокуратури Чернігівської області судовий збір у розмірі 2 102 грн. У судове засідання прокурор не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки до суду не повідомив, не просив розгляд справи відкласти. У судове засідання представник позивача не з`явився, подав до суду заяву, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує, просив їх задовольнити у повному обсязі, розгляд справи проводити без їх участі.\~\~ У судове засідання відповідач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки до суду не повідомив, не просив розгляд справи відкласти. Суд розглядає справу у загальному порядку в відсутності учасників справи за наявними у ній доказами, оскільки позбавлений можливості з`ясувати думку позивача щодо проведення заочного розгляду справи та в даному випадку відсутні підстави, передбачені ст. 223 ЦПК України, для відкладення розгляду справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд розглядає справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши та дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог, зокрема, щодо раціонального і економного їх використання, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, виснаженню природних ресурсів та негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Статтею 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» встановлено, що зелені насадження в межах населених пунктів підлягають охороні та відновленню, а видалення дерев, кущів, газонів та квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Пунктом 2 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1045 від 1 серпня 2006 року, встановлено, що видалення зелених насаджень здійснюється у разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самостійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів. Відповідно до п. 3 вищезазначеного Порядку знесення дерев на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу міської, селищної, сільської ради на підставі ордеру. Частиною 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Частинами 1 та 2 ст.1166 ЦК України встановлено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування тільки у тому випадку, якщо доведе, що така шкода завдана не з її вини. У судовому засіданні встановлено, що постановою про накладення адміністративного стягнення від 25 лютого 2019 року, винесеною Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. за те, що 14 листопада 2018 року останній знищив зелені насадження в населеному пункті, а саме: без спеціального дозволу (ордера) незаконно спиляв бензопилою 5 ростучих дерев в захисній смузі на землях комунальної власності за межами земельних ділянок домоволодінь по [ADDRESS] . Розмір шкоди, заподіяної природним ресурсам внаслідок знесення зелених насаджень [PERSON] обраховано відповідно до додатку 1 Постанови Кабінету Міністрів України № 559 від 8 квітня 1999 року\~ «Про такси обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» та становить 7 200 грн., що підтверджується розрахунком (а.с. 30). Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідачем не надано суду доказів на спростування вказаного розрахунку заборгованості. Відповідно до ст. 142 Конституції України природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування. Статтею 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси. Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Пунктом 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків; Проаналізувавши докази по справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь прокуратури Чернігівської області підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102 грн.

Outcome: approved