Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-12 00:00:00

Представник позивача звернулася до суду з даним позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] року померла баба позивача [PERSON]. Після її смерті залишилось спадкове майно: житловий будинок по [ADDRESS]. За життя [PERSON] склала заповіт, яким заповіла позивачу [PERSON] усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось. Позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася в нотаріальні органи із заявою про прийняття спадщини, оскільки має двох малолітніх дітей, одна з яких [PERSON], [INFO], є дитиною інвалідом з діагнозом: дитячий аутизм з якісним порушенням соціальної реципроктності та комунікації перцептоним порушенням і стереотипними формами поведінки, порушення рецепторного мовлення, когнітивними недоліками. В осінньо-зимовий період у доньки [PERSON] відбувається загострення хвороби, що унеможливило подачу заяви. Представник позивача вважає, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин і змушена звернутися до суду з даним позовом, підтримавши в судовому засіданні позовні вимоги в повному обсязі. Представник відповідача Новоукраїнської міської ради в судове засідання не з'явився, подав клопотання про розгляд справи без участі представника Новоукраїнської міської ради, щодо задоволення позовних вимог не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає у повному обсязі. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов обгрунтований і підлягає задоволенню, оскільки в судовому засіданні встановлено наступні обставини. [INFO] року в м.Новоукраїнка Кіровоградської області померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 13 червня 2015 року. До дня своєї смерті [PERSON] була зареєстрована в [ADDRESS], разом із співмешканцем [PERSON], що підтверджується довідкою виконкому Новоукраїнської міської ради Кіровоградської області від 03.10.2017 року №8839. [PERSON] на підставі Свідоцтва на право особистої власності на жилий будинок належить на праві власності житловий будинок по [ADDRESS]. [PERSON] 21 серпня 2013 року склала заповіт, яким заповіла [PERSON], [INFO], усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на вказаний житловий будинок. Позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини у зв'язку з тим, що в неї на утриманні перебувають двоє малолітніх дітей: [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO]. [PERSON] є дитиною інвалідом з діагнозом: дитячий аутизм з якісним порушенням соціальної реципроктності та комунікації перцептоним порушенням і стереотипними формами поведінки, порушення рецепторного мовлення, когнітивними недоліками, що підтверджується випискою з медицинської картки стаціонарного хворого №354 та медичним висновком №12 на дитину (підлітка) - інваліда з дитинства в віці до 18 років від 20.02.2015 року. В осінньо-зимовий період у доньки [PERSON] відбувається загострення хвороби. У серпні 2017 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Новоукраїнського районного нотаріального округу Української Н.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року. 19.09.2017 року приватним нотаріусом Новоукраїнського районного нотаріального округу Українською Н.М. надано відповідь про пропуск заявником строку для прийняття спадщини за заповітом щодо майна померлої [PERSON], що підтверджується листом №297/01-16 від 19.09.2017 року. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №49508718 від 18.10.2017 року за параметрами запиту [PERSON], яка померла [INFO] року, інформація відсутня. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №49795595 від 09.11.2017 року за параметрами запиту [PERSON], [INFO], склала заповіт, який зареєстровано 21.08.2013 року Новоукраїнською районною державною нотаріальною конторою, номер у спадковому реєстрі 54912218. В той же час позивачем подано копію заяви, нотаріально посвідчену приватним нотаріусом Бородянського нотаріального округу Київської обл. від 30.10.2015 року, яка не була направлена нотаріусу за місцем відкриття спадщини та не внесено відомості до Спадкового реєстру. (а.с.11) Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 23 серпня 2017 року розглянув справу № 6-1320цс 17, предметом якої був спір пронадання додаткового строку для прийняття спадщини, висловив правову позицію, яка є обов'язковою для суду в порядку ст.360-7 ЦПК України, щодо застосування судами ч. 3 ст. 1272 Цивільного Кодексу України, які полягають у наступному: У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов'язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Державний нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. Згідно пункту 209 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 3 березня 2004 року за № 283/8882, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин, при підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. При розгляді таких спорів судам слід дослідити чи вчиняв державний нотаріус після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця. Судом не встановлено під час судового розгляду дій нотаріуса про повідомлення спадкоємця за заповітом для здійснення розпорядження спадкодавця. Згідно ст. 1269 п.1 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини тау відповідності до ст. 1270 п.1-2 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно строк для прийняття спадщини пропущений з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За нормами ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом 'спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Як вбачається із матеріалів справи, на час смерті спадкодавця позивач не була зареєстрована у будинку за місцем реєстрації спадкодавця. В обґрунтування позовних вимог представник позивача пояснила, що до нотаріальної контори в установлений законом строк із заявою про прийняття спадщини позивач не звернулася, оскільки малолітня донька позивача [PERSON], є дитиною інвалідом з діагнозом: дитячий аутизм з якісним порушенням соціальної реципроктності та комунікації перцептоним порушенням і стереотипними формами поведінки, порушення рецепторного мовлення, когнітивними недоліками, що стверджується випискою з медицинської картки стаціонарного хворого №354 та медичним висновком №12 на дитину (підлітка) - інваліда з дитинства в віці до 18 років від 20.02.2015 року, оригінали яких оглянуто в судовому засіданні, й сторона відповідача не поставила їх під сумнів. Як роз'яснив Пленум ВСУ в абз.6 п.24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з правовою позицією ВСУ від 04.11.2015 р. (справа №6-1486цс15), відповідно до частини третьої етапі 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані,якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через поважні причини, в зв'язку з хворобою, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Суд вважає причину пропуску позивачем строку на прийняття спадщини поважною, оскільки [PERSON] є спадкоємцем, не реалізувала належне їй право на прийняття спадщини внаслідок необхідності лікування своєї малолітньої доньки, яка є інвалідом, пропустивши визначений законом строк через наявність об'єктивних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини. Згідно ст.3 Конституції України, людина визнається в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави. Згідно усталеної практики ЄСПЛ, при вирішенні майнових спорів, суди зобов'язані враховувати баланс між приватними та публічними інтересами. Враховуючи встановлені обставини, а саме що позивач має на утриманні малолітню доньку, яка є дитиною інвалідом з діагнозом: дитячий аутизм з якісним порушенням соціальної реципроктності та комунікації перцептоним порушенням і стереотипними формами поведінки, порушення рецепторного мовлення, когнітивними недоліками. В осінньо-зимовий період у доньки [PERSON] відбувається загострення хвороби, що свідчить про наявність поважних причин на час завершення строку прийняття спадщини, тому суд вважає за доцільне встановити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном один місяць з моменту набрання рішенням законної сили. Згідно проголошеного принципу, суд прийшов до висновку про необхідність забезпечення права позивача на спадкування, враховуючи відсутність при цьому порушень прав відповідача, третіх осіб чи інтересів держави. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved