Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-04 00:00:00

Представник позивача звернулася до суду з позовом, обґрунтовуючи тим, що на ім`я Відповідача - [PERSON] , що мешкає за адресою: [ADDRESS] , Позивачем відкрито особовий рахунок одержувача електроенергії № [NUMBER] . 09.02.2015 року під час рейдової перевірки за адресою Відповідача виявлено та зафіксовано порушення ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. В акті про усунення порушення ПКЕЕН зазначено, що позаоблік демонтовано, укладено в пакет та опломбовано пломбою №С20020637. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 36743 від 09.02.2015 року. Акт підписали три представники енергопостачальника та представник ЖЕК Печерський XII - Бойко Л.М. 12.02.2015 року № 030/34-546 на адресу: [ADDRESS] [PERSON] було направлено запрошення на засідання комісії з розгляду актів порушень на 10 березня 2015 р. 09 год. 15 хв. 20.02.2015 року [PERSON] особисто отримав запрошення на комісію, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення ШКІ №0405028384084. Таким чином, у відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН, 10.03.2015 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засідання комісії споживач не з`явився. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 10.02.2012 року по 09.02.2015 року (дату усунення порушення) відповідно п. 3.5. Методики, за формулою (2.7). Нарахована сума склала 19\~552,41 грн. 10 січня 2018 року (справа № 756/16904/17 провадження № 2-н/756/23/18), суддею Оболонського районного суду м. Києва Тітовим М.Ю. за заявою ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» до [PERSON] було видано судовий наказ про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва 13 лютого 2018 року (справа № 756/16904/17 провадження 2-С/756/15/18) було скасовано судовий наказ за заявою ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Станом на 01.01.2018 року (дата звернення із судовим наказом) заборгованість за актом порушень ПКЕЕН № 37064 від 09.02.2015 р. споживачем не погашена, не зважаючи на вимогу сплатити вказану заборгованість. Позивач просить стягнути з Відповідача заборгованості за надані послуги в сумі 19\~552,41 грн. та витрати на оплату судового збору в розмірі 2\~178,00 грн. В судове засідання представник позивача не з`явилась, направила заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, проти заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, відповідно до вимог п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України відповідач вважається повідомленим про дату і час розгляду справи. Тому, суд вважає за можливе розглянути даний спір у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів. 12.03.2019\~року до\~суду надійшов\~відзив від\~Відповідача,\~згідно якого\~він вказав,\~що порушення\~ПКЕЕ,\~а саме:\~самовільне підключення\~електропроводки до\~електричної мережі\~поза розрахунковим\~засобом обліку\~електричної енергії було ніби-то\~виявлено контролерами\~ПАТ «Київенерго»\~і відразу\~усунуто без\~його присутності,\~що позбавило\~Відповідача,\~як споживача,\~можливості особисто\~перевірити дані\~обставини та\~спростувати факт\~такого самовільного\~підключення.\~Викладені обставини\~підтверджуються Актом\~про порушення\~від09.02.2015 року та Актом про усунення порушення ПКЕЕ від 09.02.2015 року, у яких відсутні його підписи, як споживача. З позовом про стягнення боргу за не обліковану електричну енергію Позивач звернувся лише 29.03.2018 року, у позові має бути відмовлено внаслідок спливу строку позовної давності. [PERSON] звільнений від сплати судового збору згідно п. 9, 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», як постраждалий внаслідок Чорнобильської катастрофи 1-ї категорії та інвалід 2 групи, а тому вимоги Позивача про стягнення судового збору у розмірі 2 178,00 грн. задоволенню не підлягають. 25.03.2019 року Позивач направив до суду відповідь на відзив, відповідно до якого [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , є споживачем електричної енергії яку постачає ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та на його ім`я відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Нести відповідальність за вчинене порушення, що зафіксоване актом про порушення №36743 від 09.02.2015 року повинен власник квартири, не зважаючи на те, що зі слів Відповідача за вказаною адресою проживають квартиранти. Головним письмовим, належним, достовірним та достатнім доказом у даній справі є Акт про порушення правил користування електроенергією для населення № 36743 від 09.02.2015 року. Згідно із п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. Так,\~09.02.2015\~року під\~час рейдової\~перевірки за\~адресою Відповідача\~виявлено та\~зафіксовано порушення\~ПКЕЕН,\~а саме:самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 36743 від 09.02.2015 року. Акт підписали три представники енергопостачальника та представник ЖЕК Печерський XII - Бойко Л.М. В акті про усунення порушення ПКЕЕН №36743 від 09.02.2015 року зазначено, що позаоблік демонтовано, укладено в пакет та опломбовано пломбою №С2002063 7. 10.03.2015 року відбулося засідання комісії з розгляду Актів про порушення, яке оформлено Протоколом № 1343, комісія проводила засідання за відсутності споживача. На засіданні комісії по розгляду акта про порушення №36743 від 09.02.2015 року прийнято рішення про нарахування вартості необлікованої електричної енергії за період з 10.02.2012 по 09.02.2015 (дату усунення порушення) у сумі 19 552 гри. 41 коп. Комісія розглянувши на засіданні Акт про порушення № 36743 від 09.02.2015 року та доданих документів прийняла рішення провести нарахування згідно п. 3.5. та за формулою № 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі Методика). Отже, комісією було здійснення нарахування Відповідачу згідно норм Методики за три роки, за період з 10.02.2012 року по 09.02.2015 року (дату усунення порушення). 13.03.2015 року Позивачем на адресу Відповідача було направлено повідомлення про необхідність сплати нарахованої суми у розмірі 19552,41 грн.. повідомлення отримано 14.03.2015 року. В повідомленні про сплату нарахованої суми зазначено, що рахунок (квитанцію) слід сплатити протягом 30 календарних днів, що передбачено п. 27 ПКЕЕН. На наступний день, після отримання повідомлення про сплату заборгованості за актом про порушення № 36743 від 09.02.2015 року, а саме 15.03.2015 року у Відповідача почався термін обсягом в 30 календарних днів для оплати в добровільному порядку суми заборгованості за актом про порушення. Останнім днем для оплати було 15.04.2015 року. Отже,\~перебіг позовної\~давності до\~вказаних правовідносин\~розпочався16.04.2015\~року на наступний день коли сплив останній день терміну, обсягом в 30 календарних днів, який був наданий Відповідачу для оплати заборгованості за актом про порушення в розмірі 19\~552,41 грн. 15.12.2017 року Позивач звернувся до Оболонського районного суду м. Києва у межах строку позовної давності за захистом порушеного права із заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості щодо недорахованої електричної енергії за актом порушення, розмір заборгованості склав 19\~552,41 грн. та 800,00 грн. судового збору. 10.01.2018 року суддею Тітовим М.Ю. Оболонського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі № 756/16904/17 за заявою ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з [PERSON] та видано судовий наказ. 13.02.2018 року суддею Васалатієм К.А. Оболонського районного суду м. Києва розглянуто заяву про скасування судового наказу та ухвалено рішення про скасування судового наказу, виданого 10.01.2018 року. Ухвалою суду встановлено, що відповідно до ст. 171 ЦПК України, судовий наказ підлягає скасуванню з роз`ясненням Стягувачу, що заявлені ним вимоги можуть бути розглянуті у позовному проваджені з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову. Таким чином після скасування судового наказу 13.02.2018 року, строк позовної давності перервався і почав обраховуватися заново, на наступний робочий день після скасування судового наказу, тобто 14.02.2018 року. Позивачем не було пропущено строк позовної давності, так як позовну заяву було подану до спливу строку позовної давності, у межах строку наданого для захисту порушеного права в судовому порядку. 11.04.2019 року Відповідачем подано заперечення на відповідь на Позивача на відзив, згідно якого при складанні Акту про порушення ПКЕЕ не дотримано вимог Правил та Методик визначення обсягу та вартості електричної енергії. Перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, враховуючи, що в справі є достатньо доказів для її заочного розгляду, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. В судовому засіданні встановлено, що на ім`я Відповідача - [PERSON] , що мешкає за адресою: [ADDRESS] , Позивачем відкрито особовий рахунок одержувача електроенергії № [NUMBER] . 09.02.2015 року під час рейдової перевірки за адресою Відповідача виявлено та зафіксовано порушення ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. В акті про усунення порушення ПКЕЕН зазначено, що позаоблік демонтовано, укладено в пакет та опломбовано пломбою №С20020637. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 36743 від 09.02.2015 року. Акт підписали три представники енергопостачальника та представник ЖЕК Печерський XII - Бойко Л.М. 12.02.2015 року № 030/34-546 на адресу: [ADDRESS] [PERSON] було направлено запрошення на засідання комісії з розгляду актів порушень на 10 березня 2015 р. 09 год. 15 хв. 20.02.2015 року [PERSON] особисто отримав запрошення на комісію, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення ШКІ №0405028384084. У відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН, 10.03.2015 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засідання комісії споживач не з`явився. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 10.02.2012 року по 09.02.2015 року (дату усунення порушення) відповідно п. 3.5. Методики, за формулою (2.7). Нарахована сума склала 19\~552,41 грн. 10 січня 2018 року (справа № 756/16904/17 провадження № 2-н/756/23/18), суддею Оболонського районного суду м. Києва Тітовим М.Ю. за заявою ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» до [PERSON] було видано судовий наказ про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва 13 лютого 2018 року (справа № 756/16904/17 провадження 2-С/756/15/18) було скасовано судовий наказ за заявою ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Станом на 01.01.2018 року (дата звернення із судовим наказом) заборгованість за актом порушень ПКЕЕН № 37064 від 09.02.2015 р. споживачем не погашена, не зважаючи на вимогу сплатити вказану заборгованість. Відповідно до ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Дані правовідносини врегульовані, зокрема, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312. Згідно умов ст.ст.4, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» - споживання енергії можливе лише на підставі договору. Споживач енергії (учасник ринку електричної енергії) зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-правових документів (у тому числі і Правил) та укладеного договору. Договір постачання електроенергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Так правопорушення на ринку електричної енергії є, зокрема крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Як зазначено у п.8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється Акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи, який брав участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки. У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представника оператора системи на об`єкт (територію) для проведення перевірки) підписати акт порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, і його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представника органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. Як зазначено у п.8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Розрахунок заборгованості за спожиту електроенергію здійснюється відповідно до п. 8.4.2 (6) Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року за №312. Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконані виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Згідно з частиною другою статті 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. На даний час, Відповідач заборгованість з газопостачання не погасив, оплату боргу не здійснив. Таким чином, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію в повному обсязі. Згідно із ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до ч. 1 ст. 257 ПК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Частиною 5 ст. 261 ЦК України передбачено, що за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Комісією по\~розгляду Акта\~про порушення\~колегіально вирішується\~питання щодо\~дотримання умов\~та порядку\~складання акту\~про порушення\~відповідно до\~ПКЕЕН може\~бутиналежною підставою для прийняття рішення про притягнення особи, яка порушила ПКЕЕН, до відповідальності. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення ПКЕЕН. Право на стягнення за не обліковану електричну енергію в енергопостачальника виникає після прийняття комісією відповідного рішення, яке оформлюється протоколом. 13.03.2015 року Позивачем на адресу Відповідача було направлено повідомлення про необхідність сплати нарахованої суми у розмірі 19\~552,41грн., повідомлення отримано 14.03.2015 року. В повідомленні про сплату нарахованої суми зазначено, що рахунок (квитанцію) слід сплатити протягом 30 календарних днів, що передбачено п. 27 ПКЕЕН. Відповідно до ч. 1 cт. 253 ЦК України, перебіг стооку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Відповідно до\~ч.5 ст. 254 ЦК України, якщо останній день строку припадає на вихідний,\~святковий або\~інший неробочий\~день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день. На наступний день, після отримання повідомлення про сплату заборгованості за актом про порушення № 36743 від 09.02.2015 року, а саме 15.03.2015 року у Відповідача почався термін обсягом в 30 календарних днів для оплати в добровільному порядку суми заборгованості за актом про порушення. Останнім днем для оплати було 15.04.2015 року. Отже,\~перебіг позовної\~давності до\~вказаних правовідносин\~розпочався16.04.2015\~року на наступний день коли сплив останній день терміну, обсягом в 30 календарних днів, який був наданий Відповідачу для оплати заборгованості за актом про порушення в розмірі 19\~552,41 грн. 15.12.2017 року Позивач звернувся до Оболонського районного суду м. Києва у межах строку позовної давності за захистом порушеного права із заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості щодо недорахованої електричної енергії за актом порушення, розмір заборгованості склав 19\~552,41 грн. та 800,00 грн. судового збору. 10.01.2018 року суддею Тітовим М.Ю. Оболонського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі № 756/16904/17 за заявою ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з [PERSON] та видано судовий наказ. 13.02.2018 року суддею Васалатієм К.А. Оболонського районного суду м. Києва розглянуто заяву про скасування судового наказу та ухвачено рішення про скасування судового наказу, виданого 10.01.2018 року. Ухвалою суду встановлено, що відповідно до ст. 171 ЦПК України, судовий наказ підлягає скасуванню з роз`ясненням Стягувану, що заявлені ним вимоги можуть бути розглянуті у позовному проваджені з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову. Статтею 264 ЦК України визначено, що перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Відповідно до\~ч.\~3 ст. 264 ЦК України, після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. Таким чином, після скасування судового наказу 13.02.2018 року, строк позовної давності перервався і почав обраховуватися заново, на наступний робочий день після скасування судового наказу, тобто 14.02.2018 року. Оскільки провадження по справі було відкрито ухвалою Оболонського районного суду м. Києва 12 квітня 2018 року, а обрахунок строку позовної давності розпочався з лютого 2018 року (на наступний день після скасування судового наказу), то строк позовної давності для звернення до суду спливає через три роки, а саме 14.02.2021 року. Отже, Позивачем не було пропущено строк позовної давності, так як позовну заяву було подану до спливу строку позовної давності, у межах строку наданого для захисту порушеного права в судовому порядку. Відповідно до п.10 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», [PERSON] слід звільнити від сплати судового збору, так як він відноситься до 1 категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, а тому витрати по сплаті судового збору слід віднести за рахунок держави.

Outcome: approved