Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-02 00:00:00

Представник позивача начальник Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області [PERSON] звернувся до суду із позовом і просить стягнути із відповідача [PERSON] на користь Переслав-Хмельницької міської ради Київської області 255 гривень шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Також просить стягнути з відповідача 1600 гривень судових витрат на користь держави. Посилається на те, що відповідач [PERSON] 12.02.2017, перебуваючи на р. Альта в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області, проводив лов риби з криги забороненими знаряддями лову (підсакою, виготовленою із сіткоснастевого матеріалу) та спіймав риби загальною вагою 0,6 кг. Своїми діями [PERSON] заподіяв рибному господарству України збитки у розмірі 255 гривень 00 коп., чим порушив п.4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, ст.63 ЗУ «Про тваринний світ». Постановою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 15.03.2017 у справі №373/459/17 [PERSON] було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП. Вважає, що в звязку з тим, що вина відповідача є доведеною, а отже, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення є обовязковою для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Посилається на Закони України «Про тваринний світ», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», відповідно до яких громадяни зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, в повному обсязі. Таким чином, природні ресурси, в тому числі водні біоресурси, які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є майном певної територіальної громади, в даному випадку Переяслав-Хмельницької міської ради, а тому завдану [PERSON] шкоду внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в сумі 255 гривень позивач просить стягнути з Переяслав-Хмельницької міської ради. Судом ухвалено розглядати дану справу в порядку спрощеного провадження. Про розгляд справи відповідач та третя особа повідомлені належним чином. У встановлений судом строк відповідачем не надано відзиву на позов без поважних причин, а тому суд вирішує спір за наявними матеріалами справи, відповідно до ч.2 ст.191 ЦПК України. Від представника третьої особи першого заступника міського голови [PERSON] до суду надійшла письмова заява про розгляд справи без участі представника Переяслав-Хмельницької міської ради, щодо задоволення позовних вимог не заперечує. Зясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено наступне. 12.02.2017 близько 02 год. 00 хв. [PERSON], перебуваючи на р. Альта в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області, проводив лов риби з криги забороненими знаряддями лову (підсакою, виготовленою із сіткоснастевого матеріалу) та спіймав риби (плітка 3 шт.) загальною вагою 0,6 кг. Своїми діями [PERSON] заподіяв рибному господарству України збитки у розмірі 255 гривень 00 коп., чим порушив п.4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, ст.63 ЗУ «Про тваринний світ». Дані обставини встановлено судом в справі про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] Постановою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 15.03.2017 [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією підсаки, виготовленої із сіткоснастевого матеріалу з діаметром 0,7 м., вічка 16 мм. При винесенні даної постанови судом не вирішувалося питання відшкодування майнової шкоди в розмірі 255 гривень 00 коп. Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законом України «Про тваринний світ»; Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»; Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Постановою КМ України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Відповідно до такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених Постановою КМ України №1209 від 21.11.2011, розмір збитків, заподіяних [PERSON] рибному господарству України становить 255 гривень, виходячи з розрахунку за 1 штуку тарані (плітки) 5 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85 гривень, відповідно за 3 штуки 255 гривень. Згідно з ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Як слідує з ст.3 даного Закону об'єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Відповідно до ст.ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як слідує з ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно з ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Таким чином, природні ресурси, які незаконного добуті [PERSON] з р. Альта в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області є майном територіальної громади м. Переяслав-Хмельницького Київської області, на користь якої підлягає відшкодуванню майнова шкода, завдана відповідачем внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір за позовну вимогу майнового характеру у розмірі 1600 гривень (станом на 11.12.2017 день подачі позову до суду, згідно штампу на поштовому відправленні), який підлягає стягненню з відповідача на користь держави, відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Outcome: approved