Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-12 00:00:00

Представник позивачів - адвокат Чоловський О.М. звернувся до суду з даною позовною заявою в якій просив визначити [PERSON] додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , протягом трьох місяців після набранням рішення суду законної сили; визначити [PERSON] , додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , протягом трьох місяців після набранням рішення суду законної сили; визначити [PERSON] додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , протягом трьох місяців після набранням рішення суду законної сили. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [INFO] померла мати позивачів - [PERSON] , після смерті якої залишилась спадщина, а саме: житловий будинок з земельною ділянкою площею 0.25 га., земельна ділянка для ведення ОСГ, площею 0,35 га., земельна ділянка для товарного виробництва площею 2.64 га. На час відкриття спадщини разом із спадкодавицею [PERSON] ніхто не проживав та не був зареєстрований. Спадкоємцями на все належне майно [PERSON] на час її смерті були діти: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . За життя [PERSON] залишила заповіт, відповідно до якого [PERSON] все майно де б воно не було і з чого воно не складалось і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла своїм дітям: [PERSON] ; [PERSON] ; [PERSON] ; [PERSON] . Проте, протягом шести місяців з моменту відкриття спадщини, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] не прийняли спадщину шляхом подання заяви про прийняття спадщини до нотаріуса, оскільки вони не були обізнані про наявність заповіту. Вважали, що все майно після смерті мами мало перейти до рідного брата [PERSON] . Лише після смерті [PERSON] 15.06.2019 позивачі звернулись до Почапинецької сільської ради про надання довідки після смерті брата, де дізнались про наявність заповіту залишеного покійною [PERSON] . Ознайомившись із заповітом позивачам стало відомо про їх права на успадкування майна після смерті їх матері [PERSON] . Підтвердженням щодо необізнаності існування заповіту на користь позивачів є відсутність заведення спадкової справи, так як позивачі не звертались із заявою до нотаріальної контори для прийняття спадщини. Натомість покійний [PERSON] , знаючи про заповіт не повідомив позивачів про існування заповіту згідно якого вони є спадкоємцями. Спадкова справа після смерті [PERSON] заводилась, так як покійний брат [PERSON] за життя подав заяву до Жмеринської районної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері, але так і не оформив спадкових прав. Позивачі звернулись до Жмеринської районної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , але їм було відмовлено у прийнятті таких через пропуск шестимісячного строку на подання заяви. Представник позивачів - адвокат Чоловський О.М. в наданій до суду заяві просив справу №130/2006/19 розглянути у відсутність позивачів та його відсутність як їх представника. Зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі і просить їх задовольнити. Судові витрати по справі просив залишити за позивачами. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в наданих до суду заявах просили розглядати цивільну справу №130/2006/ 19 без їх участі. Зазначили, що позовні вимоги визнають в повному обсязі та не заперечують проти їх задоволення. Представник третьої особи - Почапинецької сільської ради Жмеринського району Вінницької області, який належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, в підготовче судове засідання не з`явився. Сільський голова А.М. Поліщук в наданій до суду заяві зазначив, що виконком Почапинецької сільської ради не заперечує проти задоволення позову по справі 130/2006/19 та просив дану справу розглянути без представників Почапинецької сільської ради. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов належить задовольнити враховуючи таке. Судом встановлено, що [INFO] в с. Почапинці Жмеринського району Вінницької області померла мати позивачів - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.28). Згідно копії заповіту від 03.02.2003, посвідченого секретарем Почапинецької сільської ради Жмеринського району Вінницької області Чудаком М.В., на випадок своєї смерті [PERSON] зробила таке розпорядження: усе своє майно, де б воно не було, і з чого воно не складалось, у тому числі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона матиме право за законом заповідала своїм дітям: [PERSON] ; [PERSON] ; [PERSON] ; [PERSON] (а.с.34). Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно: житловий будинок з земельною ділянкою площею 0.25 га., земельна ділянка для ведення ОСГ, площею 0,35 га., земельна ділянка для товарного виробництва площею 2.64 га., що підтверджується випискою з погосподарської книги Почапинецької сільської ради Жмеринського району Вінницької області за 2001 - 2006 року, видана виконавчим комітетом Почапинецької сільської ради Жмеринського району Вінницької області № 539 від 31.07.2019 року. (а.с.38). Відповідно до довідки № 538 від 31.07.2019 року виконавчого комітету Почапинецької сільської ради вбачається, що на час відкриття спадщини разом із спадкодавицею [PERSON] ніхто не проживав та не був зареєстрований (а.с.36) Із довідки № 540 від 31.07.2019 року виконавчого комітету Почапинецької сільської ради вбачається, що після смерті [PERSON] спадкоємцями на все її належне майно на час її смерті були діти: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.37) [INFO] в м. Вінниця помер брат позивачів - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.27). При зверненні до Жмеринської районної державної нотаріальної контори Вінницької області з приводу оформлення спадщини позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, що залишилось після померлої [INFO] [PERSON] , оскільки позивачі своєчасно не подали заяву про прийняття спадщини та не пред`явили доказів про реєстрацію місця проживання разом із спадкодавицею на час її смерті (а.с.32,33). Відповідно до копії спадкової справи №449/2006 до майна померлої [INFO] [PERSON] брат позивачів - [PERSON] прийняв спадщину після смерті матері [PERSON] шляхом подачі письмової заяви про прийняття спадщини до Жмеринської районної нотаріальної контори. Відповідно до копії спадкової справи №412/2019 на майно померлого [INFO] [PERSON] спадщину після його смерті прийняла його дружина - відповідач [PERSON] шляхом подачі письмової заяви про прийняття спадщини до Третьої Вінницької державної нотаріальної контори. Діти [PERSON] - відповідачі [PERSON] та [PERSON] відмовились від всієї належної їм частки спадщини, що залишилась після смерті їх батька на користь дружини померлого [PERSON] . Дослідивши вищезазначені докази, встановлено, що між сторонами виник спір із спадкових правовідносин про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню та суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Враховуючи зазначене, суд вважає, що позов обґрунтований, стверджений доказами, які не суперечать один одному, є належним та допустимими та підлягає задоволенню, виходячи із таких норм права, що регулюють зазначені спірні правовідносини. Відповідно до вимог ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено в п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Аналогічна правова позиція, міститься і у висновку, викладеному в постанові Верховного суду України від 06.09.2017 року у справі № 6-496цс17. Враховуючи вищевикладене, суд вважає причини пропуску позивачами строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позовних вимог та визначає позивачам додатковий строк для подання ними заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці після вступу рішення в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в с. Почапинці Жмеринського району Вінницької області. На підставі ст.ст. 263 -265 ЦПК України,

Outcome: approved