Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-22 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду із зазначеним позовом, вказуючи на те, що [INFO] померла рідна баба позивача - [PERSON] , а чоловік останньої - [PERSON] помер [INFO] . Нещодавно позивачу [PERSON] , зі слів свого рідного батька [PERSON] стало відомо, що після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, на яке ніхто зі спадкоємців від першого до п`ятого включно ступеню споріднення, передбачених ст. ст. 1261-1265 ЦК України не претендує. На початку 2021 року при зверненні до нотаріуса Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області, позивачу було вказано, що спадкова справа після смерті його рідної баби [PERSON] не заводилась, та посилаючись на таємницю вчинення нотаріальних дій на ст. 8 ЗУ «Про нотаріат», рекомендовано звернутись до суду для надання йому додаткового строку для прийняття спадщини, пропущеного з поважних причин. У встановлений законом шестимісячний строк як після смерті своєї баби - [PERSON] , яка померла [INFO] , так і після смерті свого діда - [PERSON] , який помер [INFO] , їх рідний онук [PERSON] , до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини із заявою про прийняття спадщини не звертався, у зв`язку з великою відстанню від місця проживання спадкодавців та необізнаністю, що у них відсутні спадкоємці від першого до п`ятого ступеню споріднення, які мають право і одночасно претендують на спадкове майно, що він є спадкоємцем за законом і що він у такому випадку має право на спадщину після їх смерті, йому було на той час лише 20 та 21 рік. Представник позивача та відповідача Межиріцького старостинського округу Радомишльського району Житомирської області в судове засідання не з`явилися, надіслали до суду заяви, в яких просять розглядати справу за їх відсутності, просять позов задовольнити (а.с.43,92). Представник Вишевицької сільської ради Радомишльського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, про день, час та імсце розгляду справи повідомлявся, будь-яких заяв чи клопотань до суду не подав. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Судом встановлено, що позивач [PERSON] народився [INFO] у с. Заболоть Радомишльського району Житомирської області, у Свідоцтві про народження від 14.06.1989 серії [NUMBER] його батьками зазначено: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] (а.с.13). Мати позивача [PERSON] народилась [INFO] у с. Межирічка Радомишльського району Житомирської області, її батьками є: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] (а.с.14,15). [INFO] померла баба позивача по лінії матері [PERSON] у віці 79 років у с. Межирічка Радомишльського району Житомирської області, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть від 10.03.2010 серія [NUMBER] (а.с.11). Відповідно до копії довідки № 17 виданої 18.01.2021 виконкомом Вишевицької сільської ради Радомишльського району Житомирської області, померла [PERSON] на день смерті [INFO] постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Крім померлої в цьому жилому будинку разом з нею проживали та були зареєстровані на день смерті та протягом шести місяців після смерті: [PERSON] , 1931 року народження, чоловік, [PERSON] , 1958 року народження, зять (а.с.17). Як вбачається з Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 00012427122 від 10.07.2013, [PERSON] 10.12.1955 уклав шлюб з [PERSON] , та після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.16). [INFO] помер рідний дід позивача [PERSON] (а.с.12). Відповідно до копії виписки з погосподарських книг с. Межирічка Вишевицької сільради, за період 2011-2015 років, по господарська книга № 10, особовий рахунок № [NUMBER] , [PERSON] - голова домогосподарства (помер [INFO] ), [PERSON] - зять (а.с.18). На запит суду від Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області надійшли відповіді, згідно яких ніхто із спадкоємців із заявою про прийняття спадщини, заявами про відмову від прийняття спадщини або заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , який помер [INFO] не звертався. Спадкові справи щодо майна [PERSON] , [PERSON] , не заводились (а.с.68). Згідно відповіді виконавчого комітету Вишевицької сільської ради (с. Межирічка), [PERSON] , яка померла [INFO] в с. Межирічка на день своєї смерті була зареєстрована на території Вишевицької сільської ради в с. Межирічка Радомишльського району Житомирської області. На час відкриття спадщини постійно проживали та були зареєстровані із спадкодавцем [PERSON] , [INFO] , чоловік, [PERSON] , [INFO] , зять. У [PERSON] , яка померла [INFO] у с. Межирічка Радомишльського району Житомирської області не було малолітніх, неповнолітніх дітей, недієздатних або цивільна дієздатність яких обмежена спадкоємців. [PERSON] , який помер [INFO] в с. Межирічка на день своєї смерті був зареєстрований на території Вишевицької сільської ради в с. Межирічка Радомишльського району Житомирської області. У [PERSON] , який помер [INFO] у с. Межирічка Радомишльського району Житомирської області не було малолітніх, неповнолітніх дітей, недієздатних або цивільна дієздатність яких обмежена спадкоємців. На час відкриття спадщини постійно проживав та був зареєстрований із спадкодавцем [PERSON] , [INFO] , зять (а.с.106). Згідно зі статтею 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Черговість одержання спадкоємцями за законом права на спадкування може бути змінена нотаріально посвідченим договором заінтересованих спадкоємців, укладеним після відкриття спадщини. Цей договір не може порушити прав спадкоємця, який не бере у ньому участі, а також спадкоємця, який має право на обов`язкову частку у спадщині (частина перша статті 1259 ЦК України). Фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані (частина друга статті 1259 ЦК України). Отже, черговість одержання права на спадкування може бути змінена шляхом договору між спадкоємцями, які прийняли спадщину (частина перша статті 1259 ЦК України), або на підставі рішення суду (частина друга статті 1259 ЦК України). Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК України). З матеріалів справи судом встановлено, що спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у відповідності до ч. 3 ст. 1268 ЦК України прийняв [PERSON] чоловік спадкодавця (а.с.106), який відповідно до ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги та на час смерті спадкодавця проживав та був зареєстрований за адресою, де був зареєстрований спадкодавець. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03.10.2018 у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18) зроблено висновок, що «за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини». У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Беручи до уваги, що після смерті [PERSON] спадкоємцем за законом є [PERSON] , який прийняв спадщину також помер [INFO] та після смерті останнього спадщину ніхто із спадкоємців не прийняв (а.с.68,106), тому належним відповідачем у даній справі є орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини - Вишевицька сільська рада Радомишльського району Житомирської області. Відповідно до ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. У п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї. Утриманцем вважається неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування. Згідно з ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. З матеріалів справи встановлено, що [PERSON] є спадкоємцем п`ятої черги за законом після смерті баби [PERSON] відповідно до ст. 1265 ЦК України, оскільки в матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували, що позивач є спадкоємцем за правом представлення відповідно до ст. ст. 1261, 1266 ЦК України, тому суд дійшов висновку, що позивач не є спадкоємцем черги, який одержав право на спадкування після смерті [PERSON] . Суд звертає увагу позивача, що останній мав би право на спадкування після смерті [PERSON] лише у разі спадкування за правом представлення, відсутності спадкоємців першої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, тому позовні вимоги є необґрунтованими і задоволенню не підлягають. У відповідності до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до змісту ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Аналіз наведених норм права та встановлених в судовому засіданні обставин справи дає можливість зробити висновок про те, що заявлені позовні вимоги про визначення додаткового строку для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини являються безпідставними і не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed