Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-06 00:00:00

Прокурор в інтересах Новоушицької селищної ради Хмельницької області звернувся до суду із позовом про стягнення з відповідача 24\~720,68 гривень збитків завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі. Позов мотивує тим, що у 2018 році відповідач здійснив будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку з вбудовано-прибудинковими стоматологічним кабінетом та аптекою, що по [ADDRESS] . Об`єкт прийнято в експлуатацію. Однак відповідач, всупереч вимог статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури населених пунктів Новоушицької селищної ради, з Новоушицькою селищною радою договір залучення та використання коштів пайової участі (внеску) не уклав, документів, необхідних для визначення розміру пайової участі та укладення договору не надіслав, коштів пайової участі на створення і розвиток інфраструктури Новоушицької селищної ради до бюджету селищної ради не сплатив. Відповідно до проведеного розрахунку розмір пайової участі склав 24\~720 грн. 68 коп., що становить 4% загальної кошторисної вартості об`єкта будівництва. Відповідачу направлявся лист щодо необхідності укладення договору та сплати пайової участі разом із двома примірниками проекту договору. Неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов`язку взяти участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення договору є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Новоушицька селищна рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідної суми коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. Враховуючи, що Новоушицькою селищною радою не було вжито заходів для захисту інтересів держави позов пред`являється прокурором. Ухвалою суду від 11 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов та призначено розгляд справи по суті. Відповідач правом на подання відзиву не скористався, тому суд розглядає справу за наявними матеріалами. Прокурор у вступному слові позов підтримав з підстав викладених у ньому. Позивач - Новоушицька селищна рада Хмельницька області направила до суду заяву про підтримання позову та розгляд справи без участі представника. Відповідач позов не визнав та вказав, що фактично пайову участі\~у розвитку\~інфраструктури \~Новоушицької селищної\~ради він здійснив, оскільки за домовленістю із головою Новоушицької селищної ради О [PERSON] .Московчуком він облаштував пішохідні доріжки та здійснив їх озеленення поблизу свого будинку. Окрім того він звертався до Новоушицької селищної ради із заявою про участь у благоустрою, на яку йому була видана довідка №1005 про відсутність такого обов`язку. Представник відповідача - адвокат Наталюк Н.М. проти позову заперечив, зазначивши, що прокурором обраний неналежний спосіб захисту порушеного права, оскільки договір між сторонами не укладений, тому підстави для стягнення коштів на його виконання відсутні. Також посилався на те, що рішення позачергової сесії Новоушицької селищної ради №20 від 24 травня 2018 року, на підставі якого було здійснено розрахунок розміру пайової участі, не регулювало спірні правовідносини, оскільки прийнято Новоушицькою селищною радою вже після реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації відповідачем. Окрім того при розрахунку величини пайової участі не враховано, що вартість стоматологічного кабінету та аптеки, які входять до загальної вартості об`єкта нерухомості, є суттєвими порівняно з іншими приміщеннями будинку, тому величина пайової участі визначена не вірно. Суд, заслухавши учасників справи, свідків, безпосередньо дослідивши та оцінивши докази у справі, встановив наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Положеннями статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. \~ \~ \~ \~У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси. \~ \~ \~ \~Відповідно до частин третьої, четвертої статті 23 Закон України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. \~ \~ \~ \~Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. \~ \~ \~ \~Оскільки прокурор звернувся до суду із позовом про захист порушених інтересів держави, що полягають у ненадходженні до місцевого бюджету коштів пайової участі та позов заявлено в особі Новоушицької селищної ради Хмельницької області, на корить якої зазначені кошти повинні бути сплачені, тому наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави у даній справі є обґрунтованою. Крім цього, підстави для його процесуального представництва є підтвердженими, оскільки ним попередньо, до подачі позову до суду, скеровано відповідний лист Новоушицькій селищній раді Хмельницької області від 28 серпня 2019 року (а.с. 41). \~ \~ \~ \~При наданні правової оцінки доведеності заявлених прокурором позовних вимог, суд виходить з такого. Відповідач є замовником об`єкта будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку з вбудованими прибудинковим стоматологічним кабінетом та аптекою за адресою: [ADDRESS] . 04 травня 2018 року Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області зареєструвало за № ХМ141181240933 декларацію про готовність вищеозначеного об`єкта до експлуатації. Загальна площа об`єкта становить 607,9 кв.м., в тому числі стоматологічний кабінет - 86,4 кв.м., аптека 42,3 кв.м. Відповідно до пункту 20 декларації кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією склала 784 000 грн, у тому числі витрати на будівельні роботи 700\~000 грн, витрати на машини, обладнання та інвентар 84\~000 грн. 08 травня 2018 року проведена державна реєстрація об`єкта нерухомого майна незавершеного будівництва індивідуального житлового будинку садибного типу з вбудованим стоматологічним кабінетом та аптекою, власник [PERSON] (а.с.29). 02 липня 2019 року Новоушицька селищна рада листом за № 1117 повідомила відповідача про необхідність в термін до 22 липня 2019 року сплатити до бюджету ради кошти пайової участі в сумі 24\~720 грн. 68 коп. та направила договір з розрахунком величини пайової участі в двох екземплярах. Окрім того запропоновано відповідачу надати кошторисну документацію будівництва індивідуального житлового будинку з вбудованими прибудинковим стоматологічним кабінетом та аптекою для можливого уточнення (а.с.21). Дослідивши договір про залучення та використання коштів пайової участі від 02 липня 2019 року суд встановив, що предметом договору є залучення, розрахунок і використання коштів замовника будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів Новоушицької селищної ради під час здійснення будівництва індивідуального житлового будинку з вбудовано прибудованим стоматологічним кабінетом та аптекою за адресою: [ADDRESS] . Замовник [PERSON] зобов`язується переказати на рахунок цільового фонду розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів Новоушицької селищної ради грошові кошти в сумі 24\~720 грн 68 коп., що становить 4 % від кошторисної вартості нового будівництва без врахування вартості будівництва прибудинкового стоматологічного кабінету та аптеки (а.с.24). Однак, [PERSON] не підписав надіслані йому селищною радою примірники договорів про пайову участь та кошти в сумі 24\~720 грн 68 коп. не сплатив. Суд відхиляє доводи представника відповідача щодо неотримання зазначеного вище примірника договору [PERSON] , оскільки згідно з копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, останній відмовився від його одержання (а.с.27). Водночас в судовому засіданні [PERSON] заперечував сам факт його обов`язку сплати пайової участі, а не факт неотримання проекту договору. Статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції до 01 січня 2020 року), передбачено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Частина четверта зазначеної вище статті містить випадки коли замовники не залучаються до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, зокрема, при будівництві індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд; 2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Інформація щодо договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту та його виконання зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації. Рішенням позачергової сесії Новоушицької селищної ради VІІ скликання від 24 травня 2018 року №20 затверджений Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури населених пунктів Новоушицької селищної ради. Відповідно до п.п. 3.1, 4.1, 4.3, 4.7, 4.13 Порядку замовник будівництва, не менш ніж за 15 робочих днів до дня прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію, повинен звернутися до Новоущицької селищної ради із заявою про укладення Договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів Новоушицької селищної ради. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури визначається у договорі укладеному з Новоушицькою селищною радою, з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта. Для об`єктів будівництва загальна кошторисна вартість яких визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури встановлюється для нового будівництва житлових будинків 4% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта. Договір укладається в строк не пізніше 15 робочих днів з дня реєстрації Новоушицькою селищною радою звернення Замовника до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. У цьому ж рішенні (п.7) передбачено, що рішення восьмої сесії селищної ради VІ скликання від 23 травня 2012 року № 8 «Про затвердження Порядку залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів Новоушицької селищної ради» втратило чинність. Дане ж рішення набирає чинності з дня його офіційного оприлюднення у районній газеті «Наддністрянська правда». Таким чином на час реєстрації Управлінням ДАБІ у Хмельницькій області декларації про готовність до експлуатації об`єкта, належного [PERSON] , діяв Порядок залучення та використання коштів пайової участі (внеску) замовників будівництва у створенні розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів Новоушицької селищної ради, затверджений рішенням 8-ї сесії селищної ради VІ скликання від 23 травня 2012 року № 8. У судовому засіданні свідок [PERSON] вказав, що розмір пайової участі у розвитку інфраструктури, який був визначений у Порядку, затвердженому рішенням від 23 травня 2012 року № 8 не відрізнявся із розміром визначеним у Порядку, затвердженому рішенням позачергової сесії Новоушицької селищної ради VІІ скликання від 24 травня 2018 року №20, тобто становив для нового будівництва житлових будинків 4% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, що узгоджується з нормами статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також зазначив, що відповідачу було запропоновано надати уточнену кошторисну вартість будівництва, однак такої надано не було. Зазначені показання свідка не спростовані відповідачем, оскільки доказів протилежного суду не надано, будь-яких клопотань про витребування доказів суду не заявлено. Доводи відповідача про те, що будучи замовником будівництва, він приймав участь у розвитку інфраструктури селища шляхом облаштування тротуарних доріжок та їх озеленення не ґрунтується на вимогах\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту здійснюється замовником шляхом перерахування коштів до відповідного місцевого бюджету на підставі договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, укладеного відповідно до\~статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Органам місцевого самоврядування забороняється вимагати від замовника будівництва надання будь-яких послуг, у тому числі здійснення будівництва об`єктів та передачі матеріальних або нематеріальних активів (зокрема житлових та нежитлових приміщень, у тому числі шляхом їх викупу), крім пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, передбаченої цією статтею, а також крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 30 цього Закону (ч.7 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»). Доказів здійснення\~відповідачем інженерних\~мереж або\~об`єктів інженерної\~інфраструктури поза\~межами його\~земельної ділянки,\~у відповідності\~до вимог\~частини п`ятої\~статті 30\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суду не надано. Факт облаштування тротуарних доріжок та їх озеленення, у разі їх здійснення, не звільняє відповідача від обов`язку укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту відповідно до\~статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Водночас відповідач не позбавлений права повернути витрачені кошти, у випадку якщо вони ним були сплачені без законних на те підстав. Доводи відповідача та його представника про те, що кошторисна вартість об`єкта будівництва, яка використовувалась для обрахунку величини пайової участі, є необґрунтованою, суд відхиляє з огляду на таке. Згідно з пунктами 16, 18, 19 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2013 року № 461, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації. Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру. У разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації. Відповідно до пункту 20 декларації про готовність до експлуатації об`єкта кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією складає 784 000,00 грн. Враховуючи те, що інформація, зазначена у декларації про готовність до\~\~\~\~ експлуатації об`єкта перевірена Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області, вказана декларація зареєстрована у реєстрі\~\~ дозвільних документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України,\~\~ а тому відсутні підстави вважати, що дані, зазначені у цій декларації, є неправдивими. Суд критично оцінює посилання відповідача про відсутність його обов`язку брати участь у створенні і розвитку інфраструктури Новоушицької селищної ради, про що йому була видана довідка за № 1005 від 06 квітня 2018 року на його заяву від 05 квітня 2018 року, оскільки зі змісту вказаної заяви (а.с.86) та довідки (а.с.87) вбачається, що [PERSON] роз`яснено загальну інформацію, які саме замовники не залучаються до участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та не зазначено про відсутність обов`язку останнього щодо сплати пайової участі у розвитку інфраструктури Новоушицької селищної ради. Окрім того, слід зазначити, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (пункт 1 частини другої\~статті 11 ЦК України). Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства (частина третя\~статті 11 ЦК України). Згідно із частиною першою\~статті 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Отже, відповідно до положень\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~між сторонами виникли правовідносини, які є зобов`язальними. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України). Пункт 4 частини першої\~статті 611 ЦК України\~визначає правові наслідки порушення зобов`язання, встановлені договором або законом\~відшкодування збитків. Згідно із частинами першою, другою\~статті 623 ЦК України\~боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. З обставин, установлених судами у цій справі, вбачається, що [PERSON] є замовником будівництва житлового будинку з вбудованими приміщеннями стоматологічного кабінету та аптеки. Між сторонами у справі договору про пайову участь у розвитку інфраструктури укладено не було, і відповідач заперечує наявність у нього зобов`язань перед позивачем саме з посиланням на те, що він, як замовник, відповідно до\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~та Порядку про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучається через відсутність такого обов`язку. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 у справі № 750/8676/15-ц (провадження № 14-79цс18) зроблено висновок, що «відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил\~статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. Відповідно до\~статті 22 ЦК України\~у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання. Кредитор, який вимагає відшкодування збитків, має довести: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. З іншого боку, боржник має право доводити відсутність своєї вини (стаття 614 ЦК України). Таким чином, у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки у розмірі доходів, які б могли бути реально отримані. Пред`явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов`язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані. Позивач повинен довести також, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток». У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 березня 2019 року у справі № 920/715/17 (провадження № 12-199гс18) зроблено висновок, що «збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси, як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також не одержаних кредитором доходів, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником. Чинним законодавством України обов`язок доведення факту наявності таких збитків та їх розмір, а також причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням і збитками покладено на позивача». Встановивши, що бездіяльність відповідача у виді не підписання проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури та відповідно не сплати коштів на її виконання призвела до недоотримання місцевим бюджетом коштів для належного виконання органом місцевого самоврядування своїх функцій у бюджетній сфері та розвитку інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури міської ради, наявні підстави для стягнення з [PERSON] на користь Новоушицької селищної ради Хмельницької області збитків, завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати\~\~пайової участі. З огляду на викладене, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Розподіляючи судові\~витрати у\~виді судового\~збору,\~суд керується\~ частиною\~першою статті\~141\~ЦПК України, частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та стягує з відповідача, сплачений судовий збір у сумі 1921 грн.

Outcome: approved