Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~Представник позивача звернувся з цим позовом до суду, посилаючись на те, що 18 жовтня 2011 року між сторонами був укладений кредитний договір, згідно якого банк надав відповідачу у користування 8000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Однак відповідач порушує свої зобовязання за вказаним договором і станом на 28 травня 2018 року має заборгованість на загальну суму 35193-91 грн., у звязку з цим представник позивача просить стягнути з відповідача вказану суму заборгованості за кредитом і судові витрати на користь банку, та у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника банку і винесення заочного рішення. \~ \~ \~ \~[PERSON] у судовому засіданні позов визнала частково, зазначила, що кредит отримувала, але точну суму не памятає, не погоджується з нарахуванням процентів за користування кредитом, вважає їх завеликими, також вказала, що має скрутне матеріальне становище та просила розстрочити виконання рішення на один рік. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Статтею 1054 ЦК України передбачається, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Встановлено, що між сторонами 18 жовтня 2011 року був укладений кредитний договір про надання банківських послуг, згідно якого відповідач одержав 8000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок (а.с.9). \~ \~ \~ \~ \~ПАТ КБ «Приватбанк» свої зобов'язання виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. \~ \~ \~ \~Згідно п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг, при порушенні позичальником строків платежів, передбачених цим договором, більш ніж на 30 днів, позичальник зобов'язаний сплатити Банку штраф у розмірі 500 грн.+5% від суми боргу (а.с.13-27). \~Проте, у порушення норм закону та умов договору відповідач за вказаним договором свої зобов'язання належним чином не виконує. \~ \~ \~ \~ \~У відповідності до ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу. \~Частиною 2 ст.1050 ЦК України передбачено, якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення\~ повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів. З розрахунку заборгованості убачається, що станом на 28 травня 2018 року відповідач має заборгованість на загальну суму 35193-91 грн., у тому числі: - тіло кредиту 6465-82 грн., - нараховано відсотків за користування кредитом 13584-61 грн., - заборгованість за пенею 12991-39 грн., штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: - штраф (фіксована частина) - 500 грн. та\~ штраф (процентна складова) \~1652-09 грн. (а.с.7-10). Статтями 610 і 611 ЦК України передбачається, що порушенням зобов'язання є його невиконання, або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання). У разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.549\~ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною третьої статті 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин,які мають істотне значення. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~ \~Суд вважає зменшити розмір заборгованості по процентам за користування кредитом виходячи з наступного. \~\~\~\~\~\~ \~\~ Відповідно до принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обовязок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів, при цьому жодна із сторін не була поставлена судом у менш сприятливе становище, порівняно з іншою стороною. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~ \~Суд звертає увагу на те, що згідно з п.6 ч.1\~ст.3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність. \~\~ \~\~ \~ \~Положеннями ст.ст.6,\~627\~\~ЦК України визначено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. \~\~\~\~ \~\~\~ \~ \~ \~ \~Таким чином, вимога щодо врахування принципу розумності, як і принципу справедливості, є прямою вимогою закону до договору. \~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~При вирішенні даного спору суд враховує, що одним із проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість\~одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Ця позиція суду ґрунтується, в тому числі, на\~рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року №15-рп/2004\~у справі №1-33/2004. \~\~\~\~\~\~ \~ \~Так, суд вважає зазначити, що у пункті 4.1.\~Рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004\~у справі № 1-33/2004 зазначено, що відповідно до частини першої\~статті 8 Конституції України\~в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об'єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в\~Конституції України. \~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~З огляду на вказані положення, суд вважає, що нарахування відсотків за користування кредитом у розмірі 13584-61 коп., які значно перевищують отриманий кредит, також можуть свідчити про несправедливі умови договору та фактично є надмірним тягарем для відповідача щодо сплати кредиту. \~ \~ \~ \~При оцінці наслідків порушення зобов'язань відповідача за кредитним договором, застосовуючи принципи добросовісності, розумності і справедливості, враховуючи відсутність чіткого нормативно закріпленого механізму зменшення розміру кредитних зобовязань, суд вважає можливим і необхідним зменшити розмір заявленої позивачем до стягнення суми з 35193-91 грн. до 26609-30 грн. У відповідності до вимог ст.435\~ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім'ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Згідно виписок з медичної карти стаціонарного хворого №252/124 та №1933/1012/229 впродовж 2018 року хворіла, перебуває на обліку у лікаря-офтальмолога, являється інвалідом 3 групи (а.с.47-48). Копією витягу з трудової книжки заведеної на імя [PERSON] підтверджується, що вона 20 липня 2018 року звільнена з займаної посади, отже фактично являється безробітною та має скрутний матеріальний стан (а.с.49). З огляду на вищевказане, суд вважає, що позов представника ПАТ КБ «Приватбанк» [PERSON] до [PERSON] про стягнення заборгованості необхідно задовольнити частково. \~\~ \~ \~ \~ \~ \~Враховуючи той факт, що відповідач хворіє, має скрутний матеріальний стан, суд вважає за необхідне розстрочити [PERSON] сплату стягнутої заборгованості рівними частинами строком на 1 рік. \~ \~ \~ \~

Outcome: partial