Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-03 00:00:00

\~ \~ \~ \~представник позивача просить суд визнати причини пропуску [PERSON] та [PERSON] шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] поважними та встановити [PERSON] та [PERSON] додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , обґрунтовуючи позов наступним. [INFO] померла [PERSON] . За життя [PERSON] згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯБ № 311696 від 06.03.2006 р. належала земельна ділянка площею 2,74 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Півецької сільської ради Кагарлицького району Київської області. Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. 17.11.1990 року [PERSON] склала заповіт посвідчений секретарем Півецької сільської ради Кагарлицького району Київської області за реєстраційним номером № [NUMBER] , яким заповіла все своє майно, де б воно не було, із чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом матиме право своїм дітям [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також: у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] спадщини [PERSON] не приймали та на даний час померли. Згідно ч. 3 ст. 1266 Цивільного кодексу України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Після [PERSON] згідно ч 3 ст. 1266 Цивільного кодексу України із спадкоємців за законом залишились лише онуки [PERSON] та [PERSON] , які є дочками [PERSON] , яка була дочкою [PERSON] . Позивачі у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк не звернулись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини [PERSON] . На даний час звернувшись до нотаріальної контори для заведення спадкової справи, нотаріус пояснив Позивачам, що ними пропущений строку на прийняття спадщини [PERSON] , про що направив відповідний лист. У зв`язку з тим, що позивачами було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , нотаріус відмовив їм у прийнятті заяви та порекомендував звернутись до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України. Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Причини пропуску ними шестимісячного строку для прийняття спадщини наступні: - позивачі після смерті [PERSON] не подали вчасно заяву про прийняття спадщини, оскільки їм не було відомо, що після [PERSON] залишився земельний пай, а також позивачі вважали, що спадщину прийняли спадкоємці за заповітом. Коли в 2017 році позивачі дізнались, що у померлої [PERSON] земельний пай, то звернулись до нотаріальної контори. У нотаріальній конторі їм роз`яснили, що вони мали звернутись із заявою про прийняття спадщини після баби [PERSON] протягом шести місяців після її смерті, тому строк на прийняття спадщини ними був пропущений та без його поновлення вони не можуть оформити спадщину. Крім того, відсутність правових знань у них відносно законодавчих вимог щодо подачі заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк також призвело до пропуску цього строку. Вищезазначені причини пропуску ними строку для подачі заяви про прийняття спадщини на їхню думку є поважними та можуть бути визнанні такими судом. Представник відповідача в особі Ржищівської міської ради Київської області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення. Відповідно до ч. 1\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Так як відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч. 1\~ст. 281 ЦПК України\~суд ухвалює заочне рішення. Суд, вислухавши представника позивачів, який не заперечує проти проведення заочного розгляду, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. [PERSON] померла [INFO] . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки, площею 2,74 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Півецької сільської ради Кагарлицького району Київської області, право власності якої підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серія ЯБ № 311696 від 06.03.2006 р. Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. 17.11.1990 року [PERSON] склала заповіт посвідчений секретарем Півецької сільської ради Кагарлицького району Київської області за реєстраційним номером № [NUMBER] , яким заповіла все своє майно, де б воно не було, із чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом матиме право своїм дітям [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Діти [PERSON] це [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , на даний час померли, що підтверджується копія свідоцтв про смерть, а саме: [PERSON] помер [INFO] , про що видане свідоцтво про смерть адміністрацією Шаховської сільської ради Кромського району Орловської області 09.08.2018 р. під № 30; [PERSON] помер [INFO] , про що видане свідоцтво про смерть виконкомом Хряцьківської сільської ради Герцаївського району Чернівецької області 09.11.2010 р. під № 31 та [PERSON] померла [INFO] , про що видане свідоцтво про смерть виконавчим комітетом Гребенівської сільської ради Кагарлицького району Київської області 18.07.2016 р. під № 2. Позивачі [PERSON] та [PERSON] є дітьми [PERSON] та внуками [PERSON] . За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За таких обставин заявлені причини пропуску строку для прийняття спадщини не можуть вважатися поважними та такими, що пов`язані із об`єктивними, непереборними, істотними труднощами. Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 04 листопада 2015 року (справа №6-148цс15). Відповідно до п.п. 2, 6\~ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність і ними суд має керуватися при вирішенні питання про права на спадкування. Суд оцінивши наявні у справі докази, з урахуванням обставин справи, приходить до висновку, що [PERSON] та [PERSON] з поважних причин пропустили встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, яка висловленою Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. З врахуванням конкретних обставин справи, суд приходить до висновку про визнання даних обставин пропуску строку поважними, а тому позов підлягає до задоволення. \~ \~ \~ \~ На підставі викладеного та

Outcome: approved