Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-06 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом до [PERSON], в якому просив суд ухвалити рішення на підставі якого стягнути з відповідача на користь Харківської міської ради збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 150 574,93 грн., та стягнути судові витрати. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що рішенням виконавчого комітету ХМР затверджено порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру пайового внеску. 27.11.2013 року було прийнято в експлуатацію капітальний ремонт вбудованих нежитлових приміщень першого поверху [ADDRESS] Замовником будівництва за декларацією є [PERSON] Представник позивача вказує, що відповідач мала у повній мірі виконувати обов'язки пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, однак визначений законом та порядком обов'язок [PERSON] не виконала, та не уклала з Департаментом економіки та комунального майна ХМР договір про пайову участь до прийняття вищевказаного об'єкта будівництва до експлуатації. Відповідач повідомлялась про необхідність укладання відповідного договору, проект якого був надісланий на її адресу, але [PERSON] відмовилась від укладання договору, оскільки вважала такі вимоги безпідставними. Представник позивача зазначає, що такими діями відповідача порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Таким чином, внаслідок не укладання замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобов'язань, що прямо встановлені законом, Харківській міській раді заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів у сумі 150 574,93 грн., у зв'язку з чим представник позивача і звернувся до суду з даним позовом. 08 вересня 2014 року представником відповідача суду було надано письмові заперечення, в яких було вказано, що позовні вимоги Харківської міської ради необґрунтовані та не підлягають задоволенню. В обґрунтування заперечень, представник посилалась на те, що [PERSON] під час здійснення капітального ремонту нежитлових приміщень за адресою: [ADDRESS] не здійснювала забудову земельної ділянки, а тому відповідач не може бути суб'єктом правовідносин у сфері пайової участі у розвитку інфраструктури території населеного пункту. Крім того, представник відповідача заперечувала проти розрахунку розміру пайової участі проведеного Харківською міською радою, оскільки згідно декларації про готовність об'єкта до експлуатації, кошторисна вартість будівництва становить 175 207,00 грн., а тому сума пайової участі мала б становити 19 272,77 грн. Так, представник відповідача просила суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Представник позивача, [PERSON], який діє на підставі довіреності 30.12.2013 року, в судовому засіданні заявлений позов підтримав, просив суд його задовольнити. Представник відповідача, [PERSON], яка діє на підставі довіреності від 09.01.2014 року, в судовому засіданні проти позову заперечувала, просила суд відмовити в його задоволенні, посилаючись на обставини викладені в письмових запереченнях. Суд, вислухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, у зв'язку з наступним. Судом було встановлено, [PERSON] на праві приватної власності належать нежитлові приміщення першого поверху №19-23, літ. «А-3», загальною площею 149,0 кв.м., що знаходяться за адресою: [ADDRESS], на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] 07.12.2011 року. (а.с. 44-47) У травні 2013 року відповідачем було розпочато капітальний ремонт вказаних нежитлових приміщень. Капітальний ремонт відноситься до будівельних робіт, як це визначено у Порядку виконання будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466. Замовником будівництва є [PERSON], що підтверджується матеріалами справи. Визначення поняття замовника будівництва надано у ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», де вказано, що замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. З матеріалів справи вбачається, що 18.05.2013 року у Інспекції ДАБК у Харківській області було зареєстровано Декларацію про початок виконання будівельних робіт. Відповідно до п. 6 Порядку виконання будівельних робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт надсилається замовником до Держархбудінспекції за місцезнаходженням об'єкта будівництва. Наведене дає підстави вважати суду, що [PERSON] визнає, що під час капітального ремонту нежитлових приміщень вона здійснює будівництво. Згідно Декларації про готовність об'єкта до експлуатації №ХК143133300435 від 27.11.2013 року, капітальний ремонт вбудованих нежитлових приміщень першого поверху [ADDRESS], замовником якого є [PERSON], вважається закінченим будівництвом та об'єкт готовий до експлуатації. (а.с. 21-26) Відповідно до ч.2 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Капітальний ремонт, проведений відповідачем у справі не відноситься до випадків, передбачених ч. 4 ст. 40 вказаного Закону. Отже, [PERSON] була зобов'язана взяти пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Відповідно до ч.3 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Частиною 1 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», встановлено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Так, рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 22.05.2013 року № 319 до Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова було внесено відповідні зміни, та затверджено порядок в новій редакції. Даний порядок визначає умови та встановлює процедуру залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі (внеску) у розвитку інфраструктури замовниками будівництва на території м. Харкова. Відповідно до п. 1.3-1.5 даного порядку, замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в місті Харкові, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Порядком. Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Згідно п. 2.1 Порядку, замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки, зобов'язаний звернутися до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення попереднього договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відтак, враховуючи положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, [PERSON] була зобов'язана звернутися до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення попереднього договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Як було встановлено в судовому засіданні відповідач не виконала вказані вимоги чинного законодавства, оскільки вважала, що вона не здійснює забудову земельної ділянки. Згідно ч.1 ст. 14 ЦК України, цивільні обов'язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, визначено, що у разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору. У листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк, у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору, та про передбачену цим Порядком та чинним законодавством України відповідальність за ухилення від укладання такого договору. Так, в судовому засіданні було встановлено, що 27.12.2013 року на адресу [PERSON] було направлено повідомлення про необхідність укладання договору пайової участі протягом десяти днів. (а.с. 20) На дане повідомлення представником [PERSON] було надано відповідь від 03.02.2014 року, де було зазначено, що [PERSON] під час здійснення капітального ремонту не виступає в якості забудовника території, а тому не може розглядатися, як суб'єкт правовідносин у сфері пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. (а.с. 17-18) 14.02.2014 року Департаментом економіки та комунального майна ХМР на адресу [PERSON] було направлено Пропозицію про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, який був додатком до цієї пропозиції. Також, [PERSON] було повідомлено, що у разі не врегулювання питання в 20-ти денний термін після отримання договору, матеріали будуть направлені для вирішення питання в судовому порядку. (а.с. 12-13) В судовому засіданні представники сторін пояснили, що договір про пайову участь між сторонами не укладений. Відтак, [PERSON] порушила зобов'язання покладені на неї актами цивільного законодавства. Представник позивача зазначає, що внаслідок неукладання [PERSON] договору пайової участі, та невиконання зобов'язань, Харківській міській раді заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів у сумі 150 574,93 грн. Відповідно до ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов'язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред'явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання. Відповідно до п. 3.6 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, у разі не надання замовником зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об'єкта або якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами вона визначається, виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості спорудження житла для Харківської області, розрахованої на останню дату до введення об'єкта в експлуатацію - для житлових будинків. Пунктом 5.4. Порядку встановлено, що розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості. Так, загальна кошторисна вартість будівництва, яка була розрахована позивачем та з якою погоджується суд, становить 1 368 863,00 грн. Відповідно до п. 3.2. Порядку, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, становить 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд. В даному випадку розмір пайової участі становить 136 886,63 грн. Згідно п. 5.5. Порядку, у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об'єкта в експлуатацію розмір пайової участі, розрахований у відповідності до п. 5.4. цього Порядку, збільшується на 10 %. Відтак, розмір пайової участі збільшився на 13 688,63 грн. Отже, загальний розмір заборгованості відповідача перед Харківською міською радою становить 150 574,93 грн. В судовому засіданні було встановлено, що розрахунок загальної вартості будівництва був проведений позивачем з дотриманням норм діючого законодавства, оскільки відповідачем не було надано Харківській міській раді кошторисного розрахунку вартості такого будівництва, а тому суд не приймає заперечення представника відповідача щодо розміру пайової участі [PERSON] у розвитку інфраструктури м. Харкова. Крім того, в судовому засіданні було встановлено, що Департаментом економіки та комунального майна ХМР здійснювалися заходи щодо уникнення збитків, та укладення договору пайової участі з відповідачем, що відповідає вимогам ст. 623 ЦК України. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Стаття 610 ЦК України встановлює, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). У відповідності до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно з ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. В судовому засіданні представником позивача було доведено, що сума пайової участі не є абстрактною, а дійсно була б одержана Харківською міською радою у разі належного виконання [PERSON] своїх зобов'язань. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що з [PERSON] підлягає стягненню сума пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у розмірі 150 574,93 грн., а позов в цій частині - задоволенню. Згідно з ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Відповідно до платіжного доручення №1306 від 04.08.2014 року, позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 1 505,75 грн., який також підлягає стягненню з відповідача. Отже, позовна заява підлягає задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: approved