Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-21 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду із позовною заявою до відповідача, в якій просив суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача на користь позивача кошти у сумі 36 390,69 грн., з них 25 576,92 грн. - основного боргу, 7 673, 08 грн. - штрафу, 1 746, 24 грн. - пені, 357,38 грн. - 3% річних і 1 037,07 грн. інфляційні втрати, а також суму судових витрат у розмірі 2270,00 грн. та витрати на правову допомогу у розмірі 15 000 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що 03 лютого 2021 року між товариством з обмеженою відповідальністю Аукціонний центр «Ліцітатіо» та [PERSON] було укладено Угоду №1/02-А-ПМР про умови участі в земельних торгах (аукціоні) щодо продажу права оренди на земельну ділянку з кадастровим номером 46236101100:01:008:0393, площа 0,1652 га (далі за текстом - Угода), адреса: Львівська обл., м. Пустомити (на північ від вулиці Садової). Згідно з п. 4.2., 4.3. Угоди №1/02-А-ПМР від 03 лютого 2021 року у випадку перемоги в аукціоні Учасник відшкодовує Виконавцю вартість підготовки земельної ділянки до проведення земельних торгів у розмірі 9000 (дев`ять тисяч) гривень 00 копійок без ПДВ, сплачує вартість проведення земельних торгів в розмірі 50-ти відсотків річної орендної плати земельної ділянки, визначеної за результатами земельних торгів, тобто 16 576,92 грн. (шістнадцять тисяч п`ятсот сімдесят шість гривень дев`яносто дві копійки). Відповідно до п.4.5 Угоди переможець аукціону сплачує вказані суми протягом З банківських днів з дня проведення та підписання протоколу аукціону. За результатами аукціону з продажу права оренди земельної ділянки в м.Пустомити, згідно з Протоколом № 1/02 аукціону від 26 лютого 2021 року [PERSON] було визнано переможцем аукціону. Відповідно в нього виник обов`язок з виконання умов укладеної Угоди щодо сплати відповідних платежів не пізніше трьох банківських днів з дня проведення та підписання протоколу аукціону, а тому відповідач повинен був сплатити ТОВ АЦ «Ліцитатіо» 25 576,92 грн. до 03.03.2021 року включно, однак не зробив цього. Також [PERSON] повинен сплати штраф у розмірі 7673,08 грн., пеню у розмірі 1 746,24 грн., нараховані 3% річних від простроченої суми, що становить 357, 38 грн., та інфляційні витрати у сумі 1037,07 грн. Представник позивача у судове засідання не прибув, подав до суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача, а також зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечив проти ухвалення заочного рішення у справі. Відповідач у судове засідання не прибув, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позов не подав. У відповідності до вимог ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Беручи до уваги положення ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також те, що відповідач клопотань про відкладення судового засідання на адресу суду не направляв, в силу положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за доцільне здійснити судовий розгляд за його відсутності. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинство більш ефективно. Враховуючи вищезазначене, суд вважає за можливе і доцільне розглянути справу у відсутності сторін з ухваленням заочного рішення та при наявних матеріалах справи, яких достатньо, щоб вирішити питання про права та обов`язки сторін. У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, суд вважає за можливе не здійснювати фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (ст.247 ч.2 ЦПК України). Вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши та оцінивши в судовому засіданні письмові докази в їх сукупності, встановивши таким чином фактичні обставини справи, суд вважає, що позовні вимоги слід задовольнити, виходячи з наступного. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частинами 1, 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі статтею 134 ЗК України, земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них, у тому числі з розташованими на них об`єктами нерухомого майна державної або комунальної власності, підлягають продажу окремими лотами на конкурентних засадах (земельних торгах), крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Частиною 1 статті 135 ЗК України передбачено, що земельні торги проводяться у формі аукціону, за результатами проведення якого укладається договір купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки з учасником (переможцем) земельних торгів, який запропонував найвищу ціну за земельну ділянку, що продається, або найвищу плату за користування нею, зафіксовану в ході проведення земельних торгів. Відповідно до частини 3 статті 135 ЗК України, організатором земельних торгів є фізична або юридична особа - власник земельної ділянки, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада Міністрів Автономної Республіки Крим, орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, що здійснює реалізацію права державної чи комунальної власності на земельні ділянки, які уклали з виконавцем земельних торгів договір про проведення земельних торгів. Судом встановлено, що 03 лютого 2021 року відповідачем було подано заяву про участь у земельних торгах для фізичних осіб, на підставі якої між товариством з обмеженою відповідальністю Аукціонний центр «Ліцітатіо» та [PERSON] того ж дня було укладено Угоду №1/02-А-ПМР про умови участі в земельних торгах (аукціоні) щодо продажу права оренди на земельну ділянку з кадастровим номером 4623610100:01:008:0393, площа 0,1652 га, адреса: Львівська обл., м.Пустомити (на північ від вулиці Садової). [PERSON] подаючи заяву про участь в земельних торгах та уклавши відповідну угоду, був ознайомлений з умовами проведення торгів. Відповідно до ч.5, 6 ст.135 Земельного кодексу України (в редакції, яка діяла на час укладення Угоди), земельні торги проводяться відповідно до договору між організатором земельних торгів та їх виконавцем. Фінансування організації та проведення земельних торгів здійснюється організатором земельних торгів або їх виконавцем відповідно до договору, укладеного між ними, у тому числі за рахунок реєстраційних внесків учасників земельних торгів. Витрати (видатки), здійснені організатором або виконавцем земельних торгів на їх проведення, відшкодовуються переможцем земельних торгів. Після опублікування оголошення про проведення земельних торгів виконавець може відмовитися від договору лише у випадках, якщо проведення земельних торгів стало неможливим з незалежних від нього причин. Винагорода виконавцю земельних торгів, яку встановлює організатор земельних торгів, складається з видатків на організацію та проведення земельних торгів і прибутку виконавця. Винагорода виконавця земельних торгів встановлюється у розмірі 5 відсотків ціни, за якою здійснюється купівля-продаж земельної ділянки, або 50 відсотків річної плати за користування земельною ділянкою (у разі продажу прав на земельну ділянку (оренди, суперфіцію, емфітевзису), але не більш як 2000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожний лот. Відповідно до п. 3.1 Угоди, учасник аукціону зобов`язаний сплатити кошти в розмірі та в терміни, передбачені п.4 цієї Угоди. Згідно з п. 4.2., 4.3. Угоди №1/02-А-ПМР від 03 лютого 2021 року у випадку перемоги в аукціоні Учасник відшкодовує Виконавцю вартість підготовки земельної ділянки до проведення земельних торгів у розмірі 9000 (дев`ять тисяч) гривень 00 копійок без ПДВ, сплачує вартість проведення земельних торгів в розмірі 50-ти відсотків річної орендної плати земельної ділянки, визначеної за результатами земельних торгів, тобто 16 576,92 грн. (шістнадцять тисяч п`ятсот сімдесят шість гривень дев`яносто дві копійки). Відповідно до п.4.5 Угоди переможець аукціону сплачує вказані суми протягом З банківських днів з дня проведення та підписання протоколу аукціону. Протоколом №1/02 аукціону з продажу права оренди земельної ділянки в м.Путомити від 26.02.2021 підтверджено, що переможцем аукціону став [PERSON] . Відповідно до статті 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Відповідно до ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За таких обставин, виходячи з аналізу вищенаведених вимог чинного законодавства, на основі повно та всебічно досліджених доказів, позовні вимоги про стягнення заборгованості є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню, оскільки [PERSON] , умови вищезазначеної угоди не виконав. Вирішуючи питання щодо судових витрат в справі відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд вважає правомірним покласти на відповідача понесені позивачем і документально підтверджені судові витрати пропорційно до обсягу задоволених вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved