Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-21 00:00:00

Прокурор Іллінецького району Вінницької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області звернувся до Іллінецького районного суду Вінницької області з позовом до гр. [PERSON] про стягнення заподіяної незаконною порубкою дерев шкоди. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 14 лютого 2013 року відповідачем здійснено незаконну порубку двох дерев, породи клен з відповідно діаметрами пнів 42 сантиметри - 1 шт., 50 сантиметрів - 1 шт. Вказані дерева зрубано на території санітарно - вибіркової рубки 2012 року в кварталі 12 виділ 10 Купчинецької сільської ради Іллінецького району Вінницької області в межах лісових масивів ДП «Оратівськоий Райагроліс» у Іллінецькому районі, що є порушенням ст.ст. 67, 69 Лісового кодексу України. В результаті протиправних дій відповідача державі заподіяно шкоду в розмірі 8407, 59 грн. Розрахунок розміру лісопорушення здійснено на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665. Відповідач [PERSON], заперечував проти задоволення позову, надіслав на адресу заперечення проти позову, в яких зазначив, що в четвертому кварталі 2012 року на вказаній території проводилась санітарно - вибіркова рубка з наявністю всіх дозвільних документів, термін яких закінчився 31 грудня 2012 року. На той час були складні погодні умови, велика кількість снігу та низька температура повітря, тому в першу чергу вирубці підлягала деревина придатна для виготовлення столярних виробів та будівництва, а в останню чергу вирубувались пошкоджені та сухостійні дерева. Два сухостійні дерева залишились на ділянці і були зрубані 14 лютого 2013 року, так як ділянку необхідно було зачистити. 14 лютого 2013 року представниками державної екологічної інспекції у Вінницькій області було складено адміністративний протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення та польову перелікову відомість. У вказаних документах жодним чином не відображено в якому стані знаходились зрубані дерева, що призвело до невірних розрахунків суми шкоди, розрахунки ґрунтуються на припущеннях, що зрубані відповідачем дерева не були сухостійними. Відповідач у своїх запереченнях також посилається на п. 2 примітки 1 Постанови КМУ від 23 липня 2008 року - «за незаконне вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною у два рази». Прокурор Струсь О.Ю. в судовому засіданні наполягав на задоволенні позову з тих підстав, що наведені в позовній заяві а також повідомив, що інспектор правильно обрахував розмір збитків, заподіяних незаконною вирубкою двох дерев. В судових дебатах повідомив суд, що просить суд позов задоволити частково, оскільки в ході судового розгляду справи не вдалось здобути об'єктивних доказів тому, що дерева, зрізані відповідачем були живо ростучі. Просив стягнути половину шкоди від тієї, що вказана прокурором в позові. Представник відповідача [PERSON] та відповідач [PERSON] визнали позов частково, та повідомили що визнають позов в частині завдання збитків державі за незаконну вирубку двох сухостійних дерев, тому, відповідно просили суд задоволити позов частково, зменшивши розмір збитків в половину тієї суми, що заявлена прокурором. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомив, що йому відомо те, що в 2012 році проводилась санітарна рубку лісу в с. Яструбинцях. Почалися сильні морози, сніги, коли послабились морози вони поїхали і зрубали два дерева. Коли зрізали дерева, побачили що вони були сухі, оскільки коли падали, то з них осипалась кора та вони частково розсипались. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомив, що в 2012 році вони різали санітарну сплошну, впало багато снігу, і вони не змогли її дорізати, коли сніги розтали вони дорізали два сухостійні дерева. Він там був, бо його дядько [PERSON] попросив його допомогти. Він особисто грузив дерева, які були зрізані. Він бачив що це сухостійні дерева, оскільки на них не було кори. До цього часу він також допомагає в лісі різати дерева. Дерева перебували один від одного на відстані близько 6 метрів, діаметр дерев був різний. Зрізані дерева були породи «Клен». При порізці дерев були присутні він, пильщик (це його дядько) та водій машини. Свідок [PERSON], в судовому засіданні пояснив, що в лютому 2013 року він проводив перевірку дотримання лісового законодавства на території ДП «Іллінецьке лісове господарства». Приїхавши на перевірку, почули в лісі бензопилку, прийшовши на місце побачили відповідача, який різав дерева, склали там польову перелікову відомість. Протокол складали в конторі. При перевірці бачили, що дерева були живо ростучі а не сухостійні. На запитання прокурора повідомив, що живоростучість дерев було визначено по тирсі, яка залишилась від спилювання, а також по корі зрубаних дерев. Єдина суть порушення була та, що 31.12.2012 року закінчився термін дії лісорубного квитка. Протокол про адміністративне правопорушення складався в конторі «ДП Райагроліс», в присутності порушника. Будь - яких зауважень до протоколу з боку відповідача на той час не було. Порушника було повідомлено про час та місце розгляду протоколу, він не з'явився, по цій причині постанова була винесена без нього. За вказаною постановою адміністративний штраф було сплачено, розмір збитків по вказаній постанові було сплачено. Свідок [PERSON], в судовому засіданні пояснив, що він працює на посаді начальника відділу екологічного контролю ПЗФ рослинного та тваринного світу. В день коли складався протокол на відповідача, він перебував на перевірці в ДП «Оратівське лісництво», коли вони з [PERSON] повертались з перевірки, почули звук пилки, коли прийшли до лісу, побачили відповідача, який зрізав два дерева породи клен, за що на нього складено протокол про адміністративне правопорушення. Протокол складався у конторі. З незрозумілих для нього причин польову перелікову відомість від 14 лютого 2013 року він не підписав, хоча й був присутній на місці події. На його думку, зрізані були два живо ростучі дерева, породи клен, оскільки він має відповідну освіту. В протоколі обов'язково має бути зазначено чи живо ростуче дерево, чи сухо ростуче. Практика іде шляхом, що якщо дерево живо ростуче то така обставина в протоколі не вказується, якщо сухо ростуче дерево, то про таку обставину в протоколі зазначається. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи та представлені учасниками процесу докази, вислухавши позивача, відповідача та його представника, які позовні вимоги визнали частково з наведених вище підстав, заслухавши покази свідків, приходить до висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до п. «з» ч. 2 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи винні у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Згідно з ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі. Згідно ст. 105 Лісового кодексу України, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, завдану внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ст. 107 Лісового кодексу України громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства у розмірах та порядку, визначеного законодавством України. Як встановлено з досліджених матеріалів цивільної справи, при складанні на відповідача протоколу про адміністративне правопорушення № 002118 від 14 лютого 2013 року (а.с. 6), польової переліскової відомості від 14 лютого 2013 року (а.с.7), постанови про накладення адміністративного стягнення від 18 лютого 2013 року № 5/83 (а.с.8), претензії від 01.04.2013 року № 1066/05, надісланої на адресу відповідача [PERSON] службовими особами державної екологічної інспекції у Вінницькій області, жодним чином не зафіксовано факту, що відповідачем по справі гр. [PERSON] було зрізано живо ростучі дерева. Встановлення вказаного факту при складанні протоколу має істотне та визначальне значення, оскільки від цього залежить методика розрахунку спричинених лісопорушенням збитків та відповідно визначення необхідності застосування п. 2 примітки 1 Постанови КМУ від 23 липня 2008 року, відповідно до якої, за незаконне вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною у два рази. Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 002118 від 14 лютого 2013 року, стану дерев (їх сухостійність чи живоростучість) не встановлювався, на місці правопорушення проби дерев, для проведення їх відповідного аналізу не відбирались (а.с. 6). Інші відомості, необхідні для правильного вирішення справи державним інспектором з ОНПС у Вінницькій області, головним спеціалістом відділу економічного контролю ПЗФ рослинного та тваринного світу [PERSON] - не встановлювались (а.с. 6). Суд приймає до уваги покази свідків [PERSON] та [PERSON], оскільки вони відтворюють фактичні обставини справи та узгоджуються з наявними у справі доказами, в деталях відтворюють події 14 лютого 2013 року та підтверджують покази відповідача по справі [PERSON] Згідно ч. ч. 1, 3, 4 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу, доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Наведені вище обставини а саме обставини, з приводу сухостійності дерев, чи їх живоростучості, що зрізані відповідачем по справі, службовими особами Державної екологічної інспекції у Вінницькій області при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, а також при розгляді справи про адміністративне правопорушення належним чином не встановлено, та в офіційних документах, складених на місці вчинення правопорушення не відображено. Враховуючи викладене суд критично відноситься до показів свідків [PERSON] та [PERSON], оскільки їх позиція не ґрунтується на вимогах ст. 280 КУпАП, відповідно до якої вони зобов'язані були діяти в силу свого службового становища. Тому, позовні вимоги заявлені прокурором Іллінецького району Вінницької області є доведеними частково, та підлягають задоволенню в розмірі 4203, 80 грн., оскільки розмір шкоди спричинений неправомірними діями відповідача по справі [PERSON] не може ґрунтуватись на припущеннях. На підставі викладеного, ст. ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 105, 107 Лісового кодексу України, ст. ст. 60, 212-215, 223, 294 ЦПК України, суд, -

Outcome: partial