Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-09 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між позивачем та [PERSON] у відповідній редакції. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що обов`язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-УІ покладено саме на замовника такого будівництва та укладання договору пайової участі є обов`язковим. Накладення такого обов`язку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов`язків щодо пайової участі. Реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначенням забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником. Відповідач [PERSON] є замовником будівельних робіт з реконструкції двох житлових будинків по [ADDRESS] . Дані об`єкти введено в експлуатацію єдиним дозвільним документом - декларацією про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованою Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 03.12.2018 № ХК 141183371139, відомості про що розміщені на офіційному веб-сайті Державної архітектурно-будівельної інспекції України в розділі «реєстр дозвільних документів» за посиланням https://dabi.gov.ua/declarate/list.php. З урахуванням наведених положень Закону № 3038, Порядку пайової участі та даних про введення об`єкта будівництва до експлуатації, на відповідача, як на замовника поширюється дія Закону № 3038 щодо взяття пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова та обов`язкового укладення договору щодо цього обов`язку. Однак, на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта відповідач не виконав покладеного на нього Законом № 3038 та Порядком пайової участі обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Відповідачу направлялись листи та проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста, однак відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від відповідача, а ні до Департаменту економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 13.01.2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. В лютому 2020 року до канцелярії суду надійшли пояснення ХМР, у яких міська рада просила задовольнити позов повністю та справу розглянути у відсутність представника ХМР. Посилається на те, що обов`язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом покладено саме на замовника такого будівництва та укладання договору пайової участі є обов`язковим. Водночас, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об`єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов`язань та вимог, які прямо передбачені Законом №3038, приписи ст. 40 якого є імперативними та підлягають обов`язковому виконанню замовниками будівництва. Такими умисними діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання пайових внесків. Накладення такого обов`язку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов`язків щодо пайової участі. Неукладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об`єкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання власного обов`язку в натурі. В лютому 2020 року до канцелярії суду надійшла заява відповідачки, у якій просила підготовче засідання проводити у її відсутність, призначити справу до судового розгляду. Також долучила лист Інспекції ДАБК департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 15.01.2019 року, у якому зазначено, що наказом Інспекції №12 від 15.01.2019 скасоване право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ХК 061181270563, та реєстрація декларації про готовність до експлуатації об`єкта №ХК141183371139 по об`єкту «Реконструкція двох житлових будинків по [ADDRESS] ». Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 17.03.2020 року закрито підготовче провадження та призначити до розгляду цивільну справу, призначено судове засідання. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час, дату і місце судового засідання був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час, дату і місце судового засідання була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи у її відсутність та відмовити у задоволенні позову. Представник ХМР в судове засідання не з`явився, про час, дату і місце судового засідання був повідомлений належним чином, в письмових поясненнях просив справу розглянути справу у його відсутність та позов задовольнити. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, перевіривши доводи, викладені позивачем в обґрунтування заявлених позовних вимог, доводи викладені відповідачем у відзиві на позов, дослідивши матеріали справи в їх системному взаємозв`язку приходить до наступного. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України. Згідно зі \~ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~від 17.02.2011 №3038-VI (тут і далі в редакції чинній на час проведення відповідачем реконструкції будинків) замовником будівництва є фізична або юридична особа, яка мала намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. У\~статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~передбачено, що під плануванням і забудовою територій слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів, реконструкцію існуючої забудови та територій. Відповідно до положень п.1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого\~наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року № 45, будівництво це нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт об`єктів будівництва. У пункті 1 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, визначено, що будівельні роботи це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту. Згідно з пунктом 2 Порядку виконання будівельних робіт будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та, зокрема, подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу місцезнаходженням об`єкта будівництва або реєстрації відповідною Інспекцією декларації щодо об`єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорії складності. У розумінні\~статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~проведені відповідачем будівельні роботи з реконструкції об`єкта будівництва (двох житлових будинків) є саме такими будівельними роботами, за виконання яких законодавством передбачена обов`язкова пайова участь відповідачів у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповідно до положень\~статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. На виконання п. 1 ст. 40 Закону рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804 (з подальшими відповдіними змінами), затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Відповідно до цього Порядку пайова участь у розвитку інфраструктури м. Харкова є обов`язковою для всіх замовників (фізичних осіб - підприємців, фізичних та юридичних осіб), які мають намір здійснити нове будівництво, реконструкцію, розширення, капітальний ремонт, технічне переоснащення та реставрацію (далі - будівництво) об`єкта містобудування на території м. Харкова, незалежно від форми власності замовника, розташування та функціонального призначення об`єкта будівництва. Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладання договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Статтею 14 ЦК України\~встановлено, що цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Позивачем до позову було долучено першу сторінку зареєстрованої Інспекцією ДАБК ДТК ХМР в 2018 році Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, а саме реконструкція двох житлових будинків по [ADDRESS] , замовником реконструкції є [PERSON] (а.с. 17). Також в позовній заяві позивач послався на те, що відповідач [PERSON] є замовником будівельних робіт з реконструкції двох житлових будинків по [ADDRESS] . Дані об`єкти введено в експлуатацію єдиним дозвільним документом - декларацією про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованою Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 03.12.2018 № ХК 141183371139, відомості про що розміщені на офіційному веб-сайті Державної архітектурно-будівельної інспекції України в розділі «реєстр дозвільних документів» за посиланням https://dabi.gov.ua/declarate/list.php. Разом з тим, за посиланням на вказаному сайті ДАБІ України (https://dabi.gov.ua/declarate/list.php) декларація про готовність об`єкта до експлуатації від 03.12.2018 №ХК141183371139 не значиться як така, що зареєстрована Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради. Також на вказаному сайті не значиться зареєстрованою і декларація про початок виконання будівельних робіт по реконструкції відповідачем вказаних двох житлових будинків. Звертаючись до суду з цим позовом 27.12.2019 року, позивач виходив з того, що встановлено факт реконструкції відповідачем житлових будинків та введення їх в експлуатацію без укладання договору про пайову участь забудовника в розвитку інфраструктури м. Харкова. Разом з тим, з листа Інспекції ДАБК департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 15.01.2019 року вих. №99/0/250-19, вбачається, що наказом Інспекції №12 від 15.01.2019 скасоване право [PERSON] на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ХК 061181270563, та реєстрація декларації про готовність до експлуатації об`єкта №ХК141183371139 по об`єкту «Реконструкція двох житлових будинків по [ADDRESS] ». Таким чином, на час звернення Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до суду з позовом (27.12.2019 року) декларація про початок виконання будівельних робіт та декларація про готовність об`єкта до експлуатації вже були скасовані. Доказів того, що після 15.01.2019 року малась інша декларація на початок виконання будівельних робіт, матеріали справи не містять. Відповідно до п. 11 Розділу ІІІ Порядку проведення технічного обстеження і прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, будівель і споруд сільськогосподарського призначення, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 03 липня 2018 року № 158, запис про реєстрацію декларації виключається з єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування. Отже, отже не пізніше наступного дня після прийняття наказу Інспекції №12 від 15.01.2019 року запис про реєстрацію декларацій підлягає виключенню з єдиного реєстру документів. Тому на час звернення до суду з цим позовом на вказаному сайті ДАБІ України записи про реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації були відсутні, оскільки були виключені в січні 2019 року, тому позивач, звертаючись до суду, не володів достовірною інформацією щодо чинності декларацій. При цьому, посилаючись на те, що декларація про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрована Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 03.12.2018 № ХК 141183371139, відомості про що розміщені на офіційному веб-сайті Державної архітектурно-будівельної інспекції України, - позивачем не надано жодних доказів (роздруківки з сайту тощо). Однак, в будь-якому разі володіння позивачем неактуальними відомостями не може ставитися в провину відповідачу. Враховуючи, що на час звернення до суду з позовом (27.12.2019 року) декларація про початок виконання будівельних робіт та декларація про готовність об`єкта до експлуатації були скасовані (15.01.2019 року), то відсутні підстави для задоволення позовних вимог про визнання укладеним договору про пайову участь у розвиток інфраструктури м. Харкова. Враховуючи встановлені судом і наведені вище обставини, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають в повному обсязі. Враховуючи, що у задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі, то підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні. На підставі наведеного,

Outcome: dismissed