Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-20 00:00:00

Представник позивача\~звернувся до\~суду із\~даним позовом,\~в якому\~просять стягнути\~ з\~відповідачки 6304\~грн.\~матеріальної шкоди,\~завданої затопленням\~та 1762\~грн.\~ судового\~збору.\~В обґрунтування\~позовних вимог\~зазначив,\~що ПП «Центр зв`язку Граф» є власником нежитлового приміщення по [ADDRESS] . Відповідачка проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] у вказаному будинку. 16.08.2017 вказане нежитлове приміщення було затоплене. Згідно з актом комісії причиною затоплення була поломка колби фільтра очищення води. Внаслідок залиття приміщення потребувало термінового поточного ремонту. Загальна сума зведеного кошторисного розрахунку складає 6304 грн.. У добровільному порядку таку шкоду відповідачка не компенсувала. Вважає, що вказану суму коштів слід стягнути із відповідачки на підставі ст.ст.22, 1166 ЦК України. Справа перебувала у провадженні судді Кріля М.Д., яким 17.01.2018 було відкрито провадження. 07.03.2018 відповідачка подала відзив на позовну заяву. В якому вказала, що позивач надіслав їй письмову претензію, яку вона сприйняла як лист від щахраїв, бо особисто їй ніхто не повідомляв про наявність збитків. Комісії у її квартирі не було, з актами її не ознайомлювали, про причини залиття приміщення позивача їй нічого не відомо. Вона не є власником квартири [ADDRESS] . Вважає позов необґрунтованим. Просила стягнути з позивача в її користь 2000 грн. правової допомоги, які вона витратила у зв`язку із розглядом даної справи. \~ \~ \~ \~29.10.2018 шляхом повторного авторозподілу справа була передана від судді Кріля М.Д. у зв`язку із його відставкою. В судових засіданнях представник позивача [PERSON] позов підтримав з підстав, вказаних у ньому. Просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] позов не визнав. Вказав, що позовні вимоги є необґрунтованими. Акт, на який посилається позивач, не складався у її присутності. Представник позивача жодним чином із відповідачкою не спілкувався. Належним чином не було встановлено причини затоплення. Розгляд справи неодноразово переносився для виклику свідків за клопотанням представника позивача. Ухвалою від 22.01.2021 судом застосовано привід до свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. В судовому засіданні 19.04.2021 свідок [PERSON] суду пояснила, що вона працювала інженером в КП «Червонограджитлокомунсервіс». Пригадує, що відбулось залиття приміщення по [ADDRESS] , оскільки вирвало фільтр у квартирі поверхом вище. Вона була у складі комісії разом із начальником дільниці [PERSON] і майстром [PERSON] .. Вони викликали слюсаря, перекрили воду, оглянули приміщення та квартиру поверхом вище, і склали акт, який підписали та передали для реєстрації. Їх викликала аварійна служба. Чи були присутні при складанні акту власники квартири поверхом вище, не пригадує. Факт залиття не фотографували. Ухвалою від 19.04.2021 повторно застосовано привід до свідків [PERSON] і [PERSON] .. Вказані свідки не були доставлені приводом до суду. 21.07.2021 в судовому засіданні представник позивача позов підтримав з підстав, вказаних у ньому. Просив позовні вимоги задовольнити та стягнути з відповідачки в користь позивачки завдану матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири. Представник відповідачки позов заперечив. Представник третьої особи КП Червоноградської міської ради «Червонограджитлокомунсервіс» про причини неявки не повідомив, заяв та клопотань не подав. Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази і письмові пояснення, що викладені у заявах по суті справи, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі. Судом встановлено, що ПП «Центр зв`язку Граф» є власником нежитлового приміщення по [ADDRESS] . Відповідачка стверджує, що вона не є власником квартири [ADDRESS] .\~Однак остання\~зареєстрована за\~цією адресою\~та у\~платіжних дорученнях\~в рахунках\~за оплату\~комунальних послуг\~на квартиру\~ \~вказана вона,\~тому остання\~очевидно \~є основним квартиронаймачем за адресою по [ADDRESS] та користувачем даної квартири (а.с.16 т.1). Згідно із\~актом про\~залиття,\~аварію,\~що трапилась\~на системі\~центрального опалення,\~гарячого або\~холодного водопостачання,\~складеного 16.08.2017\~ комісією\~у складі\~ начальника\~ДЕЖФ Кот М.В., провідного інженера [PERSON] та майстра дільниці [PERSON] ,засвідчено про те, що 16.08.2017 в будинку [ADDRESS] у нежитловому приміщенні при обстеженні виявлено мокрі плями на стелі та на стінах у кабінеті даного приміщення. Причиною залиття вказано те, що у квартирі [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище, тріснула колба фільтра для очищення води (а.с.4,49 т.1). 20.10.2017 було складено дефектний акт, згідно із яким було визначено найменування робіт і витрат на ремонт квартири позивачів (а.с.7 т.1). Як вбачається із локального кошторису на будівельні роботи, складеного ТзОВ «Регіональні будівельні технології» зведений кошторисний розрахунок витрат на ремонт нежитлового приміщення позивача становить 6304 грн. (а.с.5-6 т.1). На виконання ремонтних робіт між позивачем та ТзОВ «Регіональні будівельні технології» було складено договір №23-10 від 23.10.2017 (а.с.9-10 т.1). Факт завдання матеріальних збитків позивачу також підтверджується фотозображеннями (а.с.11 т.1). Директор ПП «Центр зв`язку Граф» звертався до відповідачки із письмовою претензією про добровільну сплату завданих збитків в сумі 6304 грн. (а.с.12 т.1), однак така залишилась без реагування. Згідно із ч.1 ст.61 ЖК УРСР користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Наймач користується наданим житловим прміщенням і несе обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення та несе майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. За правилами ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власність зобов`язує (ч. 4 ст. 319 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Як передбачено п.1 ч.2 ст.22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із пошкодженням або знищенням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно із ст. 1166 цього Кодексу, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до роз`яснень, які містяться в п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. В силу вимог ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі . Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За змістом ч.2 ст.1166 ЦК України цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичної підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачам. Згідно із ч.1ст.81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 ЦПК України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1ст.76 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Зважаючи на надані докази по справі, суд вважає, що представником позивача доведено завдану позивачу матеріальну шкоду внаслідок залиття приміщення. Крім того, суд вважає, що дана шкода завдана внаслідок дій відповідачки та існує причинний зв`язок між ними та наслідками для позивача. Наведене також підтверджується актами КП «Червонограджитлокомунсервіс», кошторисною документацією та фотозображеннями. Посилання відповідачки у відзиві та її представника у поясненнях в судових засіданнях на те, що акт складено у відсутності відповідачки та не встановлено точно причини залиття, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні. Спростування вини\~відповідачки підлягає\~доказуванню шляхом\~збирання та\~перевірки доказів.\~Належних та\~допустимих доказів\~того,\~що така\~шкода була\~завдана не\~з вини\~ відповідачки\~ останньою та її представником не надано та судом не здобуто. Судом встановлено, що аварійна ситуація склалась в межах квартири відповідачки, яка несе відповідальність за своє майно, яким користується на законних підставах. Тому суд вважає, що є доведеною вина відповідачки у завданні майнової шкоди позивачу шляхом затоплення його нежитлового приміщення. Розмір матеріального збитку, заподіяного позивачам внаслідок залиття його квартири, також є реальними збитками і складає всього 6304 грн. та підлягає стягненню з відповідачки в користь позивача. За таких обставин, суд на підставі належним чином оцінених доказів, встановивши факт залиття квартири позивача, причину та розмір завданої шкоди його майну, вимоги розумності та справедливості, дійшов висновку, що на відповідачку необхідно покласти обов`язок по відшкодуванню позивачу матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири. Таким чином позов підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України із відповідачки підлягає стягненню у користь позивача 1762 грн. сплаченого судового збору.

Outcome: approved