Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-20 00:00:00

Представник Публічного акціонерного товариства\~Акціонерний банк\~«Укргазбанк» в\~особі Харківської\~обласної дирекції\~Акціонерного банку\~«Укргазбанк» -Ганночка Софія Євгеніївна, що діє на підставі довіреності № 6 від 10 січня 2019 року, звернулася до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з останньої заборгованість за кредитним договором № СМZ-4751-Ф/17-DОМ від 30 листопада 2017 року у розмірі 23477 гривень 86 копійок та судові витрати по справі. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 30 листопада 2017 року між Публічним акціонерним товариством Акціонерний банк «Укргазбанк» та [PERSON] укладено Договір\~№ СМZ-4751-Ф/17-DОМ про приєднання до Правил надання банківських послуг за картковими продуктами. Відповідно до умов Кредитного договору позичальнику на картковий рахунок встановлено початковий ліміт дозволеного овердрафту в розмірі 10\~000 гривень 00 копійок на картковому рахунку з максимальною сумою ліміту дозволеного овердрафту 30 0000 гривень 00 копійок зі строком дії 12 місяців (30 листопада 2017 року 29 листопада 2018 року) з базовою відсотковою ставкою за користування овердрафтом 36 % річних та 48 % річних в разів наявності простроченої заборгованості за кредитним договором. Представник позивача відмітив, що договір № СМZ-4751-Ф/17-DОМ від 30 листопада 2017 року про приєднання до Правил (договірні умови) надання банківських послуг за картковими продуктами - є договором приєднання, на підставі якого банк відкрив позичальнику картковий рахунок № [NUMBER] в національній валюті України, здійснив видачу клієнту платіжної картки та здійснює розрахунки за операціями з використанням платіжної картки, що видана клієнту. Згідно підпункту 2.1.1.2 Правил, пункту 2 Договору банк надає клієнту кредит за обраною програмою кредитування у формі дозволеного овердрафту шляхом встановлення на картковому рахунку клієнта ліміту дозволеного овердрафту, в межах якого клієнт має право здійснювати в порядку, передбаченому кредитним договором, видаткові операції зі свого карткового рахунку понад залишок коштів на ньому. Дозволений овердрафт надається банком клієнту за програмою кредитування, умови якої оприлюднені на сайті банку, а також зазначені у підписаному клієнтом договорі на приєднання. Як зазначив представник позивача, банк, виконуючи свої зобов`язання, на підставі та відповідно до умов кредитного договору, а також Правил відповідної платіжної системи відкрив відповідачу картковий\~рахунок та\~видав позичальнику\~платіжну картку\~за №\~ [NUMBER] ,\~що підтверджується\~особистим підписом\~останньої. Посилаючись на те, що з боку позичальника [PERSON] мале місце неналежне виконання умов кредитного договору № СМZ-4751-Ф/17-DОМ від 30 листопада 2017 року станом на 11 листопада 2019 року за відповідачем рахується заборгованість у розмірі 23\~477 гривень 86 копійок, яка складається з наступного: -10 771 гривня 83 копійки заборгованість по кредиту (поточна); -7\~222 гривні 75 копійок прострочена заборгованість по кредиту; -545 гривень 78 копійок поточна заборгованість по процентам; -4\~937 гривень 51 копійка прострочена заборгованість по процентам. Оскільки позичальником [PERSON] так і не були повернені кошти за кредитним договором, представник позивача змушений був звернутися до суду з позовом про стягнення зазначених коштів у судовому порядку. Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 16 січня 2020 року прийнято позовну заяву Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» в особі Харківської обласної дирекції Акціонерного банку «Укргазбанк» до [PERSON] про стягнення\~заборгованостідо розгляду та відкрите провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 21 травня 2020 року було визначено про заочний розгляд справи за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» в особі Харківської обласної дирекції Акціонерного банку «Укргазбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Інших процесуальних дій (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) у цивільній справі судом не вживалось. Уповноважений представникПублічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялися завчасно, відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України. Скориставшись правом,\~наданим частиною\~3\~статті 211\~Цивільного процесуального\~кодексу України,\~на електронну\~адресу суду\~21\~квітня 2020\~року представникпозивача Невечеров [PERSON] . В., який діє на підставі довіреності № 76 від 13 лютого 2020 року, направив заяву, яка була зареєстрована за вхідним № ЕП 772/20-вх, відповідно до якої просив суд\~позовні вимоги\~задовольнити у\~повному обсязі,\~розгляд справи\~провести за\~відсутності представника\~банку,\~зазначивши,\~що банк\~не заперечує\~проти прийняття\~заочного рішення\~у справі. Відповідач [PERSON] у судові засідання, що були призначені на 12 лютого 2020 року, 06 березня 2020 року, 23 квітня 2020 року та 21 травня 2020 року не з`являлася, хоча про дату, час і місце розгляду справи була сповіщена завчасно відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України за адресою місця реєстрації, зазначеної у довідці Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області. Судова повістка на 12 лютого 2020 року була повернута на адресу суду з відміткою відділення Укрпошти «адресат відсутній», інші судові повістки були повернуті на адресу суду з відміткою відділення Укрпошти «за закінченням встановленого строку зберігання». Крім того, у судове засідання, що було призначено на 21 травня 2020 року [PERSON] повідомлялась шляхом розміщення судового оголошення на офіційному вебсайті Судової влади України (https://nv.hr.court.gov.ua/sud2028/pres-centr/11/929680/). Причини неявки відповідача суду не відомі. Відзив на позовну заяву, відповідно до приписів статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач не подала. З цього приводу слід зазначити, що відповідно до пунктів 2 та 7 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Частиною 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що неявка у судове засідання будь якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення) (частина 4 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України). Крім того, відповідно до частини 1\~статті 280 Цивільного процесуального кодексу України\~у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, зі згоди позивача по справі, суд вирішив за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що відповідач будучи завчасно належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, повторно, без зазначення причин свого неприбуття, не з`явилася у судове засідання, враховуючи те, що підстав для визнання явки учасників справи обов`язковою для надання особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності, при цьому відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши доводи позовної заяви, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи в межах заявлених вимог, перевіривши їх доказами, які були безпосередньо досліджені у судовому засіданні, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів. Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1\~статті 2 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до положень часини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України). При цьому, частиною 1 статті 77 вказаного нормативно-правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Частина 2 статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Аналогічні приписи передбачені частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу. Частиною 2 статті 77 та частиною 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. З матеріалів справи судом встановлено, що 30 листопада 2017 року між Публічного акціонерного товариства\~Акціонерний банк\~«Укргазбанк» та\~ [PERSON] укладено\~Договір № СМZ-4751-Ф/17-DОМ про приєднання до Правил надання банківських послуг за картковими продуктами. Відповідно до умов кредитного договору позичальнику на картковий рахунок встановлено початковий ліміт дозволеного овердрафту в розмірі 10\~000 гривень 00 копійок на картковому рахунку з максимальною сумою ліміту дозволеного овердрафту 30 0000 гривень 00 копійок зі строком дії ліміту дозволеного овердрафту 12 місяців з базовою процентною ставкою (фіксованою) 36% річних та процентною ставкою на прострочену заборгованість (фіксованою) 48% річних. Згідно зі статтею 634 Цивільного кодексу України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Отже, договір № СМZ-4751-Ф/17-DОМ від 30 листопада 2017 року про приєднання до Правил (договірні умови) надання банківських послуг за картковими продуктами є договором приєднання. На підставі кредитного договору банк відкрив позичальнику картковий рахунок за № [NUMBER] в національній валюті України на умовах тарифного плану універсальна картка «Домовичок» та видав платіжну картку № [NUMBER] , тип картки Master Card, клас картки Deit 3D-Secure (пункт 1 Договору). Згідно підпункту 2.1.1.2 Правил (договірні умови) надання банківських послуг за картковими рахунками (далі Правила надання банківських послуг), пункту 2 договору банк надає клієнту кредит за обраною Програмою кредитування у формі дозволеного овердрафту шляхом встановлення на Картковому рахунку клієнта ліміту дозволеного овердрафту, в межах якого клієнт має право здійснювати в порядку, передбаченому кредитним договором, видаткові операції зі свого карткового рахунку понад залишок коштів на ньому. Дозволений овердрафт надається банком клієнту за програмою кредитування, умови якої оприлюднені на сайті Банку, а також зазначені у підписаному клієнтом договорі на приєднання. Вказані обставини свідчать про дотримання письмової форми правочину та укладення кредитного договору, відповідно до якого відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у погодженому сторонами розмірі. Крім мотивів, викладених вище, суд також враховує правові висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 04 квітня 2018 року по справі № 357/12292/16-ц, в якій зазначено, що не оспорювання кредитного договору, часткове його виконання відповідно до статті 204 Цивільного кодексу України\~свідчить про правомірність цього правочину. Підписання даного договору є прямою та безумовною згодою позичальника щодо прийняття умов цього договору. Відповідно до умов кредитного договору, за користування залишками коштів на картковому рахунку клієнта банк не пізніше останнього банківського дня кожного календарного місяця, а також в день розірвання цього договору, нараховує проценти в розмірі стандартної або підвищеної процентних ставок згідно з тарифами банку за фактичну кількість днів користування грошовими коштами клієнта (враховуючи вихідні та святкові дні) в розрахунковому місяці (підпункт 2.1.1.3 Правил надання банківських послуг). Клієнт, в свою чергу, зобов`язується сплачувати проценти за користування овердрафтом (кредитом) та згідно підпункту 2.1.4.2.1 Правил надання банківських послуг позичальник зобов`язався не пізніше останнього дня строку дії ліміту дозволеного овердрафту в повному обсязі повернути банку кредитні кошти, а згідно підпункту 2.1.4.2.2 договору сплачувати суми основного боргу за дозволеним овердрафтом та проценти за користування дозволеним овердрафтом в розмірі та в строки, передбачені кредитним договором. Банк, щомісячно, не пізніше останнього банківського дня кожного місяця користування дозволеним овердрафтом та або овердрафтом (кредитом), а також вдень розірвання кредитного договору, нараховує проценти на суму заборгованості за дозволеним овердрафтом та заборгованості за овердрафтом (кредитом) у національній валюті України за фактичний строк використання кредитних коштів, виходячи із щоденного підсумкового залишку заборгованості на картковому рахунку в розмірі процентних ставок, визначених Програмою кредитування та зазначених у Кредитному договорі. Згідно підпункту 2.1.3.5 Правил надання банківських послуг за картковими продуктами погашення суми основного боргу за дозволеним овердрафтом здійснюється у розмірі мінімального овердрафту, починаючи з наступного календарного місяця за місцем, в якому на картковому рахунку клієнта був встановлений ліміт дозволеного овердрафту за рахунок надходження коштів на картковий рахунок клієнта. Якщо останній день для сплати мінімального платежу припадає на вихідний або святковий день, то сплата суми мінімального платежу здійснюється у день, що передує такому вихідному або святковому дню. В разі повного або часткового непогашення клієнтом суми мінімального платежу, сума непогашеної заборгованості за мінімальним платежем визнається простроченою та наступного банківського дня переноситься на рахунок простроченої заборгованості (підпункт 2.1.3 «б» Правил надання банківських послуг). На суму простроченої заборгованості за дозволеним овердрафтом та суму заборгованості за овердрафтом (кредитом) нараховуються проценти в розмірі, визначеному Програмою кредитування та зазначеному в умовах кредитного договору. Банк свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі. Позичальник отримав платіжну картку та взяв на себе зобов`язання використовувати картковий рахунок та платіжну картку відповідно до умов договору, Правил платіжної системи та чинного законодавства України. Відповідач відповідно до умов кредитного договору взяв на себе обов`язок не пізніше останнього дня строку дії ліміту дозволеного овердрафту в повному обсязі повернути банку отримані кредитні кошти; сплачувати суми основного боргу за дозволеним овердрафтом та проценти за користування дозволеним овердрафтом в розмірі та в строки, передбачені договором та програмою кредитування; за користування неповерненою у встановлені цим Договором строки сумою дозволеного овердрафту (мінімального платежу), сплачувати проценти у розмірі, встановленому Програмою кредитування. З наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що у зв`язку з неналежним виконанням [PERSON] умов кредитного договору NСМZ-4751-Ф/17-DОМ від 30 листопада 2017 року станом на 11 листопада 2019 року за нею рахується заборгованість у розмірі 23\~477 гривень 86 копійок , що складається з : -10 771 гривня 83 копійки заборгованість по кредиту (поточна); -7\~222 гривні 75 копійок прострочена заборгованість по кредиту; -545 гривень 78 копійок поточна заборгованість по процентам; -4\~937 гривень 51 копійка прострочена заборгованість по процентам. Вказаний розрахунок заборгованості відповідачем не заперечувався та у встановленому законом порядку не спростовано. Вирішуючи даний спір суд виходить з положень Цивільного кодексу України, що регулюють спірні правовідносини. Так, відповідно до частини 1 статті 202 Цивільного кодексу України укладений між сторонами по справі кредитний договір, за своєю правовою природою, є правочином, тобто дією особи, спрямованою на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язав (частина 2 статті 11 Цивільного кодексу України). Положеннями статті 1054 Цивільного кодексу України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Стаття 204\~Цивільного кодексу\~України закріплює\~презумпцію правомірності\~правочину.\~Ця презумпція\~означає,\~що вчинений\~правочин вважається\~правомірним,\~тобто таким,\~що породжує,\~змінює або\~припиняє цивільні\~права і\~обов`язки,\~доки ця\~презумпція не\~буде спростована,\~зокрема,\~на підставі\~рішення суду,\~яке набрало\~законної сили. Таким чином,\~у разі\~не спростування\~презумпції правомірності\~договору всі\~права,\~набуті сторонами\~правочину за\~цим договором,\~повинні здійснюватися,\~а створені\~обов`язки підлягають\~виконанню. Із матеріалів справи вбачається, що з моменту укладання кредитного договору N СМZ-4751-Ф/17-DОМ від 30 листопада 2017 року між Публічним акціонерним товариством Акціонерний банк «Укргазбанк» та [PERSON] ніхто зі сторін до цього часу не заявив про намір його припинити. У свою чергу, відповідач не надав суду доказів щодо звернення до банку з письмовою заявою про закриття карткового рахунку. Приписи частини 1 статті 1049 Цивільного кодексу України встановлює обов`язок позичальника повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самі сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самі кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно частини 2 статті 1050 Цивільного кодексу України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплатити проценти, належні йому відповідно до статті 1048 Цивільного кодексу України. При цьому, згідно вимог статтей 525, 526, 530 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України у встановлений строк. Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина 1 статті 612 Цивільного кодексу України). Правові наслідки порушення зобов`язання встановлені положеннями статті 611 Цивільного кодексу України. Так, згідно вищевказаної норми права, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. В силу статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (стаття 625 Цивільного кодексу України). Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що між сторонами по справі виникли кредитні правовідносини, відповідно до яких відповідач отримавши від банку кошти у кредит, своїх зобов`язань з їх повернення і сплати процентів за користування грошима належним чином не виконала. Таким чином, вимоги позивача щодо стягнення з [PERSON] заборгованості по\~кредиту у\~розмірі 10\~771\~гривня 83\~копійки та простроченої заборгованості по кредиту у розмірі 7\~222 гривні 75 копійок підлягають задоволенню, оскільки відповідно до статті 77 Цивільного процесуального кодексу України, підтверджені належними доказами. Разом з заборгованістю по кредиту стягненню підлягає поточна заборгованість по процентам у розмірі 545 гривень 78 копійок та прострочена заборгованість по процентам у розмірі 4 937 гривень 51 копійка, що нараховані на підставі статті 1054 Цивільного кодексу України та Правил надання банківських послуг за картковими продуктами. Враховуючи вищезазначене,\~сума заборгованості,\~яка підлягає\~стягненню з\~відповідача за\~кредитним договором\~№ СМZ-4751-Ф/17-DОМ від 30 листопада 2017 року становить 23\~477 гривень 86 копійок. Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк», суд відповідно до пункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України вважає за необхідне вирішити питання щодо розподілу між сторонами справи судових витрат. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до частини 1, підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З матеріалів справи вбачається, що позивачем при подачі позовної заяви до суду 19 грудня 2019 року було сплачено судовий збір на загальну суму 1921 гривня 00 копійок, що підтверджено платіжним дорученням № 13305-784 від 13 грудня 2019 року. Частиною 1 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (пункт 3 частини 2 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України). З огляду на вищевикладене, враховуючи, що позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» в особі Харківської обласної дирекції Акціонерного банку «Укргазбанк» підлягають задоволенню в повному обсязі, суд приходить до висновку про необхідність стягнути з [PERSON] судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1921 гривня 00 копійок. На підставі викладеного,

Outcome: approved