Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-09 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, посилаючись на те, що відповідач проживає [INFO] та є споживачем електричної енергії, про що свідчать неодноразові перерахування грошових коштів за спожиту електричну енергію. 28 травня 2009 року в ході проведення перевірки представниками позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним Правил користування електричною енергією для населення, що виразилося у пошкодженні пломби Держспоживстандарту на розрахунковому засобі обліку електричної енергії. Згідно розрахунку позивача, вартість спожитої, але не врахованої відповідачем електричної енергії складає 465,03 грн. Враховуючи той факт, що відповідач в добровільному порядку не сплачує вказану заборгованість, просить суд стягнути з відповідача суму заборгованості в розмірі 465,03 грн. та судовий збір в сумі 243,60 грн. Представник позивача [PERSON] діюча на підставі довіреності, при розгляді справи позовні вимоги підтримала у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві та просила суд їх задовольнити. Крім того, заявила клопотання про поновлення строку позовної давності, вказавши, що такий строк позивачем пропущено в зв»язку з тим, що ще в 2011 році позивач звертався до суду із заявою про винесення судового наказу про стягнення з відповідача заборгованості по електричній енергії, така заборгованість була стягнута, однак в судовому наказі судом було допущено описку і вказано прізвище відповідача як Хорохольський. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя, залишеною без змін ухвалою апеляційного суду Донецької області позивачеві було відмовлено у виправленні такої описки в зв»язку з пропущенням строку на примусове виконання судового наказу. Просить поновити строк позовної давності для звернення до суду із вказаним позовом. Відповідач [PERSON] при розгляді справи позовні вимоги не визнав повністю, пояснивши суду, що він складений відносно нього акт про порушення ПКЕНН не підписував, на засідання комісії по розгляду актів про порушення ПКЕНН не запрошувався і взагалі в розрахунку збитків його прізвище вказано як «Корольский», а в повідомленні про запрошення на таку комісію вказаний «Хорохольський». Посилався на рішення суду, яким встановлено неправомірні дії позивача при розгляді складеного відносно нього акту про порушення ПКЕЕН. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом було встановлено, що особовий рахунок № 766-23 відкритий в ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в квартирі № 23 будинку №33 в місті Маріуполі Донецької області на ім»я [PERSON], яким в судовому засіданні не заперечувався факт того, що ним регулярно проводиться оплата послуг по електропостачанню, в тому числі із 2009 року, що підтверджується наданими ним квитанціями. Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про електроенергетику» від 16.07.1997р. №575/97-ВР та «Правилами користування електричною енергією для населення», які затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999р. (з наступними змінами та доповненнями). Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Згідно з п.37 «Правил користування електричною енергією для населення» (далі ПКЕЕН) енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Пунктом 48 ПКЕЕН встановлено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку. Як встановлено з оглянутого в судовому засіданні акту № 0090571 від 28 травня 2009 року, складеного трьома працівниками Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за участю [PERSON] вбачається, що за результатами перевірки лічильника, встановленого на сходовій клітці, квартири [ADDRESS] було виявлено порушення «Правил користування електричною енергією для населення» внаслідок пошкодження пломб Держспоживстандарту. Внаслідок цього зазначений лічильник було знято та залишено споживачу. Однак у вказаному акті відсутній підпис [PERSON], оскільки останній відмовився від підпису, що підтверджується розписами трьох представників відповідача. Знятий за адресою відповідача лічильник обліку був направлений на експертизу 28 травня 2009 року, що підтверджується актом-повідомленням від 28 травня 2009 року, з яким був ознайомлений він, що підтверджується його підписом. При цьому відповідно до його заяви від 28 травня 2009 року останній не заперечував проти проведення експертизи лічильника, знятого з його адреси працівниками позивача. За актом № 7652 від 28 липня 2009 року відповідно до висновків технічної експертизи приладу обліку електроенергії за адресою [PERSON], знятого за актом від 28 травня 2009 року, вбачається, що пломба з відбитками тавра тримається на обв'язці без фіксації та в тілі пломби збільшені отвори, пошкоджена обв'язка лічильника, а також порушено зчеплення передавальної шестерні лічильного механізму з черв'яком на осі диска з послабленням кріплення лічильного механізму на станині лічильника. На підставі висновків експертів вказаний прилад обліку є непридатним для експлуатації внаслідок втручання в роботу лічильного механізму що призводило до заниження показів лічильника електричної енергії. Відповідно до п.53 ПКЕЕН (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 2009 року №731, яка діє з 27.07.2009 року) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). За ст.27 Закону України «Про електроенергетику» методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно протоколу № 1194 засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електроенергією від 03 листопада 2009 року трьома представниками Маріупольського РЕМ було проведено засідання по розгляду акту від 28 травня 2009 року та відповідно до п.3.1 Методики позивачу на підставі пошкодження приладу обліку було нараховано заборгованість у розмірі 465,03 грн. На підставі повідомлення від 03 листопада 2009 року вбачається, що представниками відповідача надсилалось попередження споживачу про необхідність сплатити борг за актом від 28 травня 2009 року. Натомість рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 10 лютого 2015 року було встановлено порушення нормативно-правових актів представниками відповідача при розгляді акту від 28 травня 2009 року, оскільки встановлення провини позивача відбулось представниками відповідача без його належного виклику на засідання комісії. Вказане рішення набрало законної сили 24 лютого 2015 року і відповідно до ст.61 ЦПК України обставини встановлені ним не підлягають доказуванню. Відповідно до ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. За ст.58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст.59 ЦПК України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Враховуючи вищевикладене суд не приймає до уваги як докази надані позивачем на доведення порушення відповідачем [PERSON] акт про порушення ним ПКЕЕН від 28 травня 2009 року № 0090571, протокол засідання комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН № 1194 від 03 листопада 2009 року, його повідомлення про засідання такої комісії від 03 листопада 2009 року. Крім цього, суд не приймає до уваги і розрахунок збитків наданий позивачем, так як розрахунок складений на ім»я «Корольського». Також суд звертає увагу на те, що направлення на експертизу 28 травня 2009 року електролічильника відповідача згідно його ж заяви, проведення такої експертизи та висновки технічної експертизи приладу обліку електроенергії за адресою [PERSON], знятого за актом від 28 травня 2009 року, не є достатньою підставою для покладення відповідальності на відповідача по відшкодуванню заборгованості, яку просить стягнути позивач без надання належних і допустимих доказів саме його вини у порушенні ПКЕЕН. Щодо клопотання представника позивача про поновлення строку позовної давності для звернення до суду із вказаним позовом, то суд вважає такий строк не пропущеним, так як в 2011 році позивач вже звертався до суду із заявою про винесення судового наказу і 15 квітня 2011 року був виданий судовий наказ про стягнення цієї ж заборгованості з відповідача, що є підставою переривання строку позовної давності. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed