Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-07 00:00:00

прокурор в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 28.08.2018 року приблизно 23 годині відповідачі в порушення вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року, діючи з прямим умислом, із заздалегідь підготовленим знаряддям лову, а саме шести сіток з жилки, прибули до Київського водосховища, що розташоване в межах с. Ясногородка, Вишгородського району, Київської області, де [PERSON] зайшов у воду та встановив шість сіток з жилки для вилову риби. Розмір сіток становить: довжина - 20 метрів, висота - 1, 2 метра, вічко - 40 міліметрів (у кількості чотири штуки) та дві штуки розмірами: довжина - 20 метрів, висота - 1 метр, вічко - 20 міліметрів. Наступного дня, тобто 29.08.2018 року приблизно о 10 годині, відповідачі зняли раніше встановлені ними шість сіток з жилки, в яких була свіжо виловлена риба. Тим самим, за допомогою забороненого знаряддя лову, шести сіток з жилки, вчинили незаконний вилов живих ресурсів риби, а саме: судак - 3 екземпляри (510 гривень за 1 екземпляр, загальною вартістю 1530 гривень), йорж - 1 екземпляр (17 гривень за 1 екземпляр), окунь - 1 екземпляр (17 гривень за екземпляр), плітка - 50 екземплярів (85 гривень за 1 екземпляр, загальною вартістю - 4250 гривень), карась - 7 екземплярів ( 17 гривень за 1 екземпляр, загальною вартістю - 119 гривень), лящ - 13 екземплярів (170 гривень за 1 екземпляр, загальною вартістю - 2210 гривень), клепець - 1 екземпляр (85 гривень за 1 екземпляр), плоскирка - 49 екземплярів (34 гривні за 1 екземпляр, загальною вартістю - 1666 гривень), чим завдали істотної шкоди рибному господарству Київського водосховища на загальну суму 9 894 гривні. В зв`язку із тим, що під час розгляду кримінального провадження позивачем цивільний позов про відшкодування шкоди не подавався, позивач звернувся до суду в порядку цивільного судочинства із вказаною позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідачів майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 9 896 грн. Прокурор та представник Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, позов підтримали та просили про його задоволення. Відповідач [PERSON] відбуває покарання за вироком Вишгородського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року в державній установі «Первомайська виправна колонія (№117)», про розгляд справи повідомлений належним чином. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, повторно в судове засідання не з`явився. Оскільки суд позбавлений можливості відкласти розгляд справи на підставі ст. 223 ЦПК України, в межах строку встановленого ст. 210 ЦПК України, дану справу слід розглянути на підставі наявних доказів в заочному порядку. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного. Як убачається з матеріалів справи, вироком Вишгородського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року, який набрав законної сили, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 249 КК України та призначено йому покарання у виді 1 (одного) року позбавлення волі. На підставі ч.1 ст. 71 КК України за сукупністю вироків шляхом часткового складання покарань, до покарання призначеного за даним вироком приєднано невідбуту частину покарання за вироком Дарницького районного суду м. Києва від 23.04.2018 року, та остаточно визначити [PERSON] покарання у виді 3 (трьох) років 1 (одного) місяця позбавлення волі. На підставі ст.ст. 96-1, 96-2 КК України, застосовано спеціальну конфіскацію та конфісковано в дохід держави: чотири риболовецьких сітки з розміром вічка 40мм, дві риболовецьких сітки з розміром вічка 2-мм, гумові чоботи «заброди», свіжо виловлену рибу, а саме: судак - 3 шт., йорш - 1 шт., окунь - 1 шт., карась - 7 шт., плітка - 50 шт., лящ - 13 шт., клепець - 1 шт., плоскирка - 49 шт. Вироком Вишгородського районного суду Київської області від 04 квітня 2019 року, який набрав законної сили [PERSON] визнано винним у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 249КК України та призначено йому покарання у виді 1 (одного) року 6 (шість) місяців обмеження волі. На підставі ст. 75 КК України [PERSON] від відбування призначеного основного покарання звільнено з випробуванням, якщо він протягом 1 (одного) року не вчинить нового злочину і виконає обов`язки, передбачені статті 76 КК України, зокрема: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання. Відповідно до ч.ч. 4, 6 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ч. 3 і ч. 7 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Згідно з ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Згідно з ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у , зокрема, перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів. Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна. Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно роз`яснень даних у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6, шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини, крім випадків, передбачених ст. 456 ЦК України. Оскільки вироками Вишгородського районного суду Київської області відповідачів визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, суд доходить висновку, що на них слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди в розмірі 9 894 грн., яку вони завдали своїми неправомірними діями. Відповідно до ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. За таких обставин судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню. На підставі викладеного і

Outcome: approved