Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-14 00:00:00

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (далі - позивач, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі») звернулося до Печерського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] (далі - відповідач, [PERSON] ), в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 3 248,99 грн., три процента річних та інфляційну складову боргу у розмірі 1 110,69 грн., заборгованість за необліковану електричну енергію у розмірі 1 861,19 грн. та стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у розмірі 2 102,00 грн. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» (далі - ПАТ «КИЇВЕНЕРГО»). [PERSON] є споживачем електричної енергії на підставі особового рахунку споживача електричної енергії № 02014607403 за адресою: [ADDRESS] , яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». 08.02.2016 року між позивачем (енергопостачальник) та відповідачем (споживач) укладено договір про користування електричною енергією, предметом якого є забезпечення енергопостачальником постачання споживачу електричної енергії, а споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені вказаним договором. Проте, зобов`язання відповідача щодо своєчасної оплати за спожиті послуги у повному обсязі виконані не були, у зв`язку із чим, утворилась заборгованість, яка станом на 01.01.2020 року становить 3 248,99 грн. Також на підставі ст. 625 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), позивачем нараховано три проценти річних та інфляційну складову боргу у розмірі 1 110,69 грн., що разом із сумою заборгованості складає 4 359,68 грн. 22.02.2016 року за адресою: [ADDRESS] представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було виявлено та зафіксовано порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 (далі - Правила), на підставі чого складено акт про порушення № 45997. 14.03.2016 року відбулося засідання комісії з розгляду порушень Правил та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними (далі - Комісія), де було прийнято рішення провести нарахування за актом № 45997 за необліковану спожиту електричну енергію, відповідно до п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 (далі - Методика). Вартість необлікованої електроенергії, спожитої з порушенням Правил за актом № 45997 складає 1 861,19 грн. Станом на 01.01.2020 року заборгованість відповідачем не сплачена. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13.02.2020 року в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами відкрито провадження у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги та роз`яснено відповідачу право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати відзив на позовну заяву. Як визначено у ч. 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Суд може зобов`язати державний орган чи орган місцевого самоврядування подати відповідну заяву по суті справи (крім позовної заяви). Відповідач про розгляд справи повідомлена належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, одержане останньою 16.10.2020 року. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Оскільки, відповідач правом на надання відзиву на позовну заяву не скористалася, суд вважає за можливе розглядати справу за наявними матеріалами. Дослідивши письмові докази у справі у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, зважаючи на наступне. Судом встановлено, що Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», затвердженого 22.12.2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільчим балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені частиною 13 розділу XVIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії». [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , та є споживачем електричної енергії на підставі особового рахунку споживача електричної енергії № 02014607403, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». 18.10.2012 року, згідно завдання № 649963 на виконання робіт з однофазними електролічильниками безпосереднього вмикання, за адресою: [ADDRESS] , встановлено та опломбовано лічильник у споживача за особовим рахунком № [NUMBER] . Оскільки в порушення вимог чинного законодавства, з 2013 року за [PERSON] рахувалась заборгованість з оплати електроенергії, що підтверджується випискою по особовому рахунку споживача [PERSON] , 23.06.2014 року працівниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» складено Акт № 1337 про відключення споживача від електричної мережі. 22.06.2015 року на підставі наряду-допуску № 1337 доручено відключити від клемника лічильника фазний провід споживача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку із заборгованістю у розмірі 6 482,71 грн. Роботу повністю виконано 23.06.2015 року. 11.09.2015 року виконано контрольний огляд розрахункових засобів обліку - лічильника споживача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , за наслідком якого складено Акт про те, що квартира відключена від електропостачання. 08.02.2016 року між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» (Енергопостачальник) та [PERSON] (Споживач) укладено договір № 02014607403 про користування електричною енергією, згідно п. 1 якого Енергопостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати Споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 5 кВт електроустановок Споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки та якості, а Споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором. Відповідно до п. 11 Договору про користування електричною енергією, Споживач, зокрема, зобов`язується вносити плату за спожиту електричну енергію відповідно до умов договору. Згідно п. 13 договору про користування електричною енергією, Енергопостачальник зобов`язується забезпечувати надійне постачання електричної енергії згідно з умовами ліцензій та договором про користування електричною енергією. Як визначено у п. 16 Договору про користування електричною енергією, оплата за електричну енергію здійснюється відповідно до показань приладу обліку, знімання показань приладів обліку проводиться споживачем щомісяця. Розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового місяця електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця. 22.02.2016 року представниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 36 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року (далі - ПКЕЕН), а саме - самовільне підключення струмоприймачів без дозволу електропередавальної організації після відключення. Самовільне підключення виконано від центральної магістралі будинку . споживачу продемонстровано порушення. За наслідком виявленого порушення складено Акт про порушення № 45997. Крім того, 22.02.2016 року працівниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» складено Акт про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН), згідно якого споживача відключено від електропостачання. 14.03.2016 року відбулося засідання Комісії по розгляду Акта про порушення № 45997 від 22.02.2016 року з метою визначення правомірності складання акту та обсягу і вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ (ПКЕЕН), яка підлягає оплаті споживачем. [PERSON] на засіданні комісії була відсутня. За наслідком засідання Комісії прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 3.1 та за формулами 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ (ПКЕЕН). Потужність 3,960 кВт; період нарахування з 02.10.2015 року по 22.02.2016 року. Всього підлягає до сплати за не донараховану електроенергію 1 861,19 грн. Вказане рішення оформлено протоколом № 495 від 14.03.2016 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 45997 від 22.02.2016 року. 16.03.2016 року копії протоколу та розрахунку, а також квитанцію було направлено на адресу [PERSON] та одержано останньою 18.03.2016 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 Цивільного кодексу України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року, які діяли до 20.06.2018 року, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 року № 312, які діяли з 20.06.2018 року. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. За приписами п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Як визначено у ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживачі зобов`язані оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до п. 19 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Згідно п. 21 ПКЕЕН, знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. За власним рішенням енергопостачальник має право самостійно знімати показання приладів обліку у споживача. Як визначено у п. 20 ПКЕЕН, розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Пунктом 48 ПКЕЕН визначено, що споживач несе відповідальність, зокрема, за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію. Згідно п. 37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право, зокрема, тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил. Відповідно до п. 35 ПКЕЕН, енергопостачальник має право відключити споживача у разі, зокрема, порушення термінів сплати за спожиту електричну енергію у порядку, визначеному пунктом 27 цих Правил, або порушення умов договору про реструктуризацію заборгованості. У п. 27 ПКЕЕН визначено, що у разі несплати за спожиту електричну енергію протягом 10 днів після терміну, зазначеного у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на 20 день споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії. У разі несплати за спожиту електричну енергію на 30 день після отримання споживачем попередження енергопостачальник має право відключити споживача від електричної мережі. Згідно ч. 1 ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Як визначено у ч. ч. 2, 3 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Як визначено у ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Отже, відповідач як споживач електричної енергії зобов`язаний сплачувати належним чином за надану електричну енергію. Однак, одержуючи електричну енергію, відповідач за неї не сплачує в установленому законом порядку. У зв`язку із заборгованістю ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» видано наряд-допуск № 33316 (для виконання робіт з відключення в електроустановках), згідно якого доручено відключити від клемника лічильника фазний провід споживача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , особовий рахунок № [NUMBER] , у зв`язку із заборгованістю у розмірі 6 883,93 грн. Роботу повністю виконано 07.12.2019 року. Станом на 01.01.2020 року заборгованість [PERSON] за спожиту електричну енергію становить 3 248,99 грн. Як визначено у п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року № 28 ( z0417-96 ) (далі - ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 ( 1357-99-п ) (далі - ПКЕЕН) встановлюється Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, яка була чинною на час спірних правовідносин (далі - Методика). Як визначено у п. 1.2. Методики, Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Пунктом 2.7. Методики встановлено порядок визначення обсягу та вартості самовільно спожитої електричної енергії в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у п. п. 5 п. 2.1. Методики, та за наявності договору про постачання електричної енергії. Підпунктом 5 п. 3.1. Методики визначено порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил, зокрема: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мережі) з порушенням схеми обліку. Вартість необлікованої електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за актом № 45977 складає 1 861,19 грн. Станом на 01.01.2020 року заборгованість відповідачем не сплачена. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Як визначено у ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. [PERSON] не надала належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження оплати заборгованості за спожиту та необліковану електричну енергію перед позивачем. Аналізуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] щодо стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію у розмірі 1 861,19 грн. та спожиту електричну енергію у розмірі 3 248,99 грн. є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Крім того, позивач також просить стягнути з відповідача на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України три процента річних та інфляційну складову боргу у розмірі 1 110,69 грн. за прострочення виконання грошового зобов`язання щодо сплати заборгованості за спожиту електричну енергію. Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов`язання, вираженого в національній валюті, та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утриманими грошовими коштами, що підлягають сплаті кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов`язання. Оскільки [PERSON] прострочила виконання грошового зобов`язання, то позовні вимоги про стягнення трьох процентів річних та індексу інфляції є обґрунтованими. Перевіривши наданий позивачем розрахунок заборгованості, суд з ним погоджується. Будь-яких заперечень чи контррозрахунку відповідач не надала. За таких обставин, позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] щодо стягнення трьох процентів річних та інфляційної складової боргу у розмірі 1 110,69 грн. є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Як визначено у ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, позивачем понесені в якості судових витрат витрати по сплаті судового збору у загальному розмірі 2 102,00 грн., що підтверджується платіжними дорученнями № 1335762 (# 390269085811) від 10.10.2019 року та № 13877131 (# 412525028511) від 12.12.2019 року. Відповідачем не надано належних доказів на підтвердження понесення судових витрат. Оскільки, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі, то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 2 102,00 грн. у відшкодування судових витрат. Враховуючи викладене,

Outcome: approved