Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-06 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи вимоги тим, що [INFO] року померла [PERSON] - бабуся позивача про що свідчить свідоцтво про смерть видане Відділом реєстрації смерті у м. Києві (актовий запис № 14098). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS] , що належала померлій на праві особистої власності згідно договору купівлі-продажу нерухомості від 25.07.1997 року. За життя спадкодавець [PERSON] склала заповіт, посвідчений 12.07.2002 року державним нотаріусом Десятої Київської нотаріальної контори Васильченко Л.О. за реєстровим № 1у-1305 за яким спадкове майно, а саме квартиру [ADDRESS] заповіла [PERSON] Однак , протягом шести місяців заяви про прийняття спадщини подано не було, оскільки про наявність заповіту позивач дізнався лише після смерті своїх батьків, так мати [PERSON] померла [INFO] року про що свідчить свідоцтво про смерть видане Відділом реєстрації смерті у м. Києві (актовий запис № 13161), батько [PERSON] помер [INFO] року про що свідчить свідоцтво про смерть видане Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного РУЮ у м. Києві (актовий запис № 306). В подальшому позивач не мав фінансової можливості для вступу у спадщину. В квартирі [ADDRESS] позивач разом з сім'єю проживає з 1999 року. Спадкодавець [PERSON] у 2003 році переїхала на постійне місце проживання до Київського пансіонату ветеранів праці , що підтверджується довідкою № 229 від 25.10.2007 року виданою Головним управлінням соціального захисту населення виконавчого органу Київської міської ради. Постановою нотаріуса від 15.06.2016 року було відмовлено у вчинені нотаріальної дії , а саме відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру у зв'язку з тим, що було пропущено 6-ти місячний строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] Позивач в судове засідання не з'явився. Представником позивача до суд подано заяву про розгляд справи за його відсутності. Проти винесення заочного рішенню суду не заперечив. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився. Надали суду заяву про розгляд справи за відсутності їх представника. Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лахно Ю.В. в судове засідання не з'явився про причини неявки суд не повідомив. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] року померла [PERSON] - бабуся позивача про що свідчить свідоцтво про смерть видане Відділом реєстрації смерті у м. Києві (актовий запис № 14098). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS], що належала померлій на праві особистої власності згідно договору купівлі-продажу нерухомості від 25.07.1997 року. 12.07.2002 року державним нотаріусом Десятої Київської нотаріальної контори Васильченко Л.О. за реєстровим № 1у-1305 було посвідчено заповіт [PERSON] за яким спадкове майно, а саме належну їй квартиру [ADDRESS] вона заповіла [PERSON] Протягом шести місяців заяви про прийняття спадщини подано не було, оскільки про наявність заповіту позивач дізнався лише після смерті своїх батьків. Так мати [PERSON] померла [INFO] року, батько [PERSON] помер [INFO] року. В подальшому позивач не мав фінансової можливості для вступу у спадщину. Постановою нотаріуса від 15.06.2016 року було відмовлено у вчинені нотаріальної дії , а саме відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру у зв'язку з тим, що було пропущено 6-ти місячний строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] Наведені обставини підтверджуються документами які містяться в матеріалах справи та в матеріалах спадкової справи № 01-2016 року. Відповідно до пункту другого частини першої ст. 3 Цивільного кодексу України визначено, що загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. (ч.1 та 2 ст. 321 Цивільного кодексу України). Так, позови про визнання права власності спрямовані на усунення перешкод у здійсненні власником свого права і виключення домагань на приналежне власнику майно за допомогою підтвердження в судовому порядку факту приналежності йому спірного майна на праві власності. Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до ст. 1220 ЦК України Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Якщо протягом однієї доби померли особи, які могли б спадкувати одна після одної, спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з них. Якщо кілька осіб, які могли б спадкувати одна після одної, померли під час спільної для них небезпеки (стихійного лиха, аварії, катастрофи тощо), припускається, що вони померли одночасно. У цьому випадку спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з цих осіб Виходячи з вимог ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до ст. 1297 ЦК України обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Позовні вимоги [PERSON] про призначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають до задоволення, оскільки позивач [PERSON] будучи онуком померлої [PERSON] є спадкоємцем і має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved