Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-14 00:00:00

Представник позивача звернувся з позовом до відповідача та просить стягнути з [PERSON] майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 97345,97 грн., яку необхідно сплатити на користь Циблівської сільської ради Переяслав-Хмельницького району Київської області; стягнути з [PERSON] на користь держави судові витрати в розмірі 1600,00 грн. Позовні вимоги обґрунтував тим, що постановою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 08.12.2016 у справі №373/1547/16-п [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, провадження по справі закрито у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення. Своїми протиправними діями [PERSON] наніс збитки рибному господарству України на суму на суму 97345,97 грн. Відповідно до ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Таким чином, сума збитків у розмірі 97345,97 грн. повинна бути відшкодована [PERSON] Відповідач [PERSON] позовні вимоги не визнав, зазначивши в своїх письмових запереченнях, що 30.08.2016 на території Канівського водосховища він здійснював промисловий вилов риби з промислового човна «Ламінарія ЯК 3802» з підвісним двигуном та ставними сітками в кількості 27 штук, Всі сітки були з відповідними бирками та зареєстровані у встановленому порядку. Вилов риби склав 235 кг. При цьому, позивачем не було встановлено точну кількість риби, яку було виловлено за допомогою двох сіток, які, на думку позивача, мають розмір вічка 65 мм та які заборонені для використання. Тому, з урахуванням викладеного просить у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. В судовому засіданні представники позивача [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі і просить позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав та просив відмовити в його задоволенні. Третя особа свого представника в судове засідання не направила. В матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без участі їх представника. Позовні вимоги визнає, наслідки визнання позову відомі. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін по справі, покази свідків та перевіривши їх наявними доказами щодо їх належності та допустимості, суд встановив наступне. Державним агенством рибного господарства суб`єкту господарювання ФОП [PERSON] 10.01.2014 видано дозвіл №26 на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах. Дозволені для використання знаряддя лову: сітки ставні а=36 мм-40мм-80 шт., 60мм-60мм-60 шт., 75мм-90мм-90 шт., 100мм-180мм-100 шт. (а.с.53,54). Як вбачається\~з копії\~протоколу про\~адміністративне правопорушення\~№000090, 30.08.2016 близько 11-10 на Канівському водосховищі в районі с. Циблі Переяслав-Хмельницького району Київської області, відповідальний за вилов, ланковий ФОП «Дорошенко» [PERSON] здійснював промисловий вилов риби з промислового човна «Ламінарія ЯК 3802» з підвісним двигуном «Вихрь-30» ставними сітками в кількості 27 штук з яких 2 були заборонені для промислового вилову, а саме з вічком 65 мм. При цьому, виловив риби: плітка в кількості 399 шт., карась в кількості 131 шт., окунь в кількості 173 шт., судак в кількості 32 шт., чехонь в кількості 15 шт., сом 1 шт., плоскирка в кількості 40 шт., лящ 1 шт., краснопірка в кількості 4 шт., підуст в кількості 3 шт., загальною вагою 235 кг. Ланковий [PERSON] наніс збитки рибному господарству України на суму 97345 грн. 97 коп. Своїми діями [PERSON] порушив ст.63 Закону України «Про тваринний світ», п.13.3 Правил промислового рибальства у рибогосподарських водних обєктів України, відповідальність за дане порушення передбачено ч.4 ст.85 КУпАП (а.с.10). Постановою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 08.12.2016 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП. Провадження по справі закрито у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення (а.с.7). Відповідно до розрахунку збитків до протоколу про адміністративне правопорушення №000090 від 30.08.2016, сума загальних збитків заподіяних [PERSON] рибному господарству України складає 97345,97 грн. (а.с.8,9). Як вбачається з висновку експерта за результатами проведення трасологічного дослідження №2028/17-31 від 14.11.2017 відносно двох сіток з бирками №КИ-017367 та №0433, довжина сторін вічок у середньому дорівнює 60+-0,5мм (а.с.49-52). Однак, зважаючи на наявність постанови Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 08.12.2016, у якій встановлено, що [PERSON] здійснював вилов риби із застосуванням забороненого знаряддя лову, зокрема двома сітками крок вічка яких був 65 мм та яка відповідачем не оскаржувалась, суд не приймає до уваги зазначений висновок як доказ. Крім того, у тій же постанові зазначено про відсутність відомостей щодо розмежування незаконно здобутої риби від риби, яка здобута на законних підставах. Зазначена постанова позивачем також не оскаржувалась та набрала законної сили. Як вбачається з розрахунку збитків до протоколу про адміністративне порушення №000090 від 30.08.2016 позивачем так і не було здійснено розмежування незаконно здобутої риби та риби, здобутої на законних підставах. Зазначене також підтверджується показами свідків [PERSON], [PERSON] та [PERSON], які вказали на те що, під час здійснення розрахунку незаконно виловленої риби, остання вже не перебувала в сітках. Тобто інспектором порахована вся риба, а не та, яка перебувала у двох сітках з вічками 65 мм, що є забороненим знаряддям лову. За приписами Методики розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів (п.п.1.4, 1.6) збитки відшкодовуються у разі незаконного вилучення риби з водних об'єктів та Методика встановлює порядок підрахунку тієї частини збитків, визначення яких піддається кількісному обліку. Відповідно до цієї Методики при визначенні розміру збитків необхідно відповідно до формули (п.4) визначити розмір збитків, заподіяних загибеллю особин або їх незаконним вилученням з водного середовища. Тобто, слід розмежувати незаконно здобуту рибу та рибу, здобуту на законних підставах. Я передбачено п.18 Правил помислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених Наказом №33 від 18.03.1999 улови із вмістом риби непромислової міри більше встановленої кількості, а також риба, виловлена з порушенням цих Правил, незалежно від того, де вони були виялені (на місцях лову, в пунктах приймання, переробки та реалізації), відбираються державними органами рибоохорони і здаються на рибоприймальні пункти або в торговельну мережу. Згідно з ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст.ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як вбачається із ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно з ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. В силу ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 цього Кодексу, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, в судовому засіданні було встановлено, що 18.12.2016 відповідач був визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП. Провадження у справі закрито у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення. У зазначеній постанові суду встановлено відсутність розмежування незаконно здобутої риби двома сітками з вічком 65 мм, що є забороненим знаряддям лову, та риби, здобутої на законних підставах, при здійсненні розрахунку збитків заподіяних [PERSON] рибному господарству України. Суду також не надано доказів, які б дозволили зробити таке розмежування. За таких обставин, враховуючи, що сума збитків, заподіяних рибному господарству України діями [PERSON], належними та допустимими доказами, які б в своїй сукупності були б достатніми, не підтверджена, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог. Відповідно до п.9 Перехідних положень ЦПК України (в редакції Закону України № 2147-VII від 03 жовтня 2017 року) справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судовий збір, сплачений позивачем, не відшкодовується.

Outcome: dismissed