Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-03 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом до відповідача про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, в якому просить усунути перешкоди у здійсненні права користування та розпорядження майном, шляхом зняття арешту з квартири за адресою: [ADDRESS] . У обґрунтуванні своїх вимог позивач зазначив, що 07.12.2020 між позивачем та ТОВ «Фінансова компанія «Довіра та гарантія» було укладено договір купівлі продажу, серія та номер 2473, виданий 07.12.2020 року, посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В., на підставі якого АТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Аспро» набуло права власності на нерухоме майно, а саме квартира за адресою [ADDRESS] . Проте позивачу стало відомо про перебування вказаного майна під арештом на підставі Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 40470765, виданий 30.10.2013 року ВДВС Оболонського РУЮ у м. Києві. Вказане обтяження унеможливлює реалізацію права власності позивача на майно. З цих підстав просить усунути перешкоди у здійсненні права користування та розпорядженням майном АТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Аспро», шляхом звільнення з-під арешту квартири за адресою: [ADDRESS] , накладеного на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 40470765, виданий 30.10.2013 року, видавник: ВДВС Оболонського РУЮ у м. Києві. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, звернувся до суду з заявою, в якій позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, розглянути справу за його відсутності та не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився про день, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився про день, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі. Суд вважає за можливе розглянути справу у відповідності до ст.ст.280,281 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач та його представник не заперечують проти заочного розгляду справи, а від відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, відомостей про причини неявки не надійшло. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. 07.12.2020 АТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Аспро» на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер 2473, виданий 07.12.2020 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В., набуло право власності на квартиру, яка занаходиться за адресою [ADDRESS] . Вказане майно знаходиться під арештом на підставі Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, іпотекодавець: [PERSON] , іпотекодержавтель: ТОВ «Фінансова компанія «Довіра та гарантія» серія та номер: 40470765, виданий 30.10.2013 року ВДВС Оболонського РУЮ у м. Києві, правонаступником якого є Оболонський районний відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції м. Київ. Відповідно до ч. 1,2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Відповідно до ч. 1,2 ст. 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усі суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. За правилами ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом: винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження підлягає закінченню у разі припинення юридичної особи - сторони виконавчого провадження, якщо виконання її обов`язків чи вимог у виконавчому провадженні не допускає правонаступництва, смерті, оголошення померлим або визнання безвісно відсутнім стягувача чи боржника. Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Як вбачається з листа Оболонського районного ВДВС у м. Києві ЦМУЮ м. Київ, 28.07.2017 року виконавче провадження щодо боржника [PERSON] завершено. Однак всупереч положенням ч. 1 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» державним виконавцем не знято арешт, що був накладений на майно боржника. Таким чином у суду є всі підстави вважати, що на теперішній час відсутні будь-які правові підстави для продовження існування обмеження щодо розпорядження квартирою, яка знаходиться за адресою [ADDRESS] , оскільки виконавче провадження, в межах якого накладалася заборона, закінчене, право власності на майно набуто особою (позивачем), який немає відношення до цього виконавчого провадження. Згідно ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» арешт може бути знятий за рішенням суду. Тому суд вважає правильним позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Outcome: approved