Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-07 00:00:00

Представник позивачки [PERSON] адвокат Муругов В.О. звернувся до суду з вищевказаним позовом, у якому просить визнати за [PERSON] право власності в цілому на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , та [PERSON] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] в м.Перечин Закарпатської області помер батько позивачки [PERSON] , який був головою вищевказаного дворогосподарства. Останній за життя заповіт не залишив, а тому позивачка та її мати (дружина померлого) є спадкоємцями першої черги, та такі постійно проживали з ним на день його смерті, у зв`язку з чим вважаються такими, що фактично вступили в управління та володіння спадковим майном. Однак, [INFO] в м.Перечин Закарпатської області померла мати позивачки [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина, що складається з 1/2 частини житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] , і позивачка фактом спільного проживання з матір`ю прийняли спадщину, оскільки постійно проживали з нею на момент її смерті. Оскільки [PERSON] заповіту не залишила, а інших спадкоємців першої черги, які б прийняли спадщину, не було, та вважаючи те, що позивачка є спадкоємцем першої черги і така не заявила про відмову від прийняття спадщини, а тому вважається такою, що прийняли спадщину. У червні 2019 року [PERSON] звернулася до завідувача Перечинської державної районної контори Боднар [PERSON] з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, однак позивач отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що відсутній документ, що посвідчує право власності на вищевказаний житловий будинок, що на даний час є перешкодою у прийнятті спадщини, тому представник позивачка просить позов задовольнити. У підготовче судове засідання ані позивачка [PERSON] ані її представник адвокат Муругов В.О. не з`явилися, однак останній подав заяву, в якій просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить такі задовольнити. Представник Перечинської міської ради Закарпатської області у підготовче судове засідання також не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. Згідно ч.1 ст.198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Так, у підготовчому судовому засіданні встановлено, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 06 червня 2019 року, повторно виданим Перечинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, актовий запис №76. Також встановлено, що після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно у вигляді житлового будинку з належними до нього господарським будовами та спорудами, що знаходиться по [ADDRESS] . Разом з цим встановлено, що згідно довідки Перечинської міської ради Закарпатської області №997 від 29 травня 2019 року, головою домогосподарства в [ADDRESS] , являвся померлий [INFO] , [PERSON] . Крім цього встановлено, що позивачка [PERSON] та її мати [PERSON] (дружина померлого) постійно проживали з [PERSON] на час відкриття спадщини, про що свідчить довідка №1066 від 11 червня 2019 року, видана Перечинською міською радою Закарпатської області, а тому вважаються такими, що фактично вступили в управління та володіння спадковим майном по 1/2 частині вищевказаного житлового з належними до нього господарським будовами та спорудами. Також встановлено, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 11 червня 2009 року, виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області, актовий запис №41. Разом з цим встановлено, що після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно у вигляді 1/2 частини житлового будинку з належними до нього господарським будовами та спорудами, що знаходиться по [ADDRESS] . Крім цього встановлено, що позивачка [PERSON] постійно проживала з матір`ю на час відкриття спадщини, про що свідчить довідка №909 від 20 травня 2019 року, видана Перечинською міською радою Закарпатської області. Також встановлено, що позивачці [PERSON] завідувачем Перечинської державної районної контори Боднар Н.І. було відмовлено у оформленні спадщини, у зв`язку з відсутністю документа, що посвідчує право власності на житловий будинок [ADDRESS] . Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 та ч.2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.\~ Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї… Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до роз`яснень, які містяться в абзаці 3 п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Отже, з урахуванням вищевикладеного та того, що позивачка [PERSON] прийняла спадщину за спадкодавцями [PERSON] та [PERSON] , однак у неї існують певні перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, а тому суд, використовуючи винятковий спосіб її захисту визнання права власності на спадкове майно, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Згідно ч.1 ст.142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Оскільки при подачі позовної заяви позивачкою було сплачено 794, 26 грн. судового збору, то зважаючи на визнання заявленого позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд приходить до висновку, що [PERSON] слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, тобто 397,13 грн. Тому,

Outcome: approved