Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-07 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом про зобовязання до вчинення дій. В обґрунтування позову вказав, що на підставі звернення від 01.06.2018 року (вх.№ Б-1086/03-16), щодо перевірки з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: Житомирська область, м.Коростишів, вул.Київська, 81, згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою КМУ від 23.05.2011 року за № 553 було видано направлення 08-11/026/18 від 18.06.2018 року на проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил у термін з 18.07.2018 року по 27.07.2018 року за вищевказаною адресою із залученням представників органу місцевого самоврядування, Національної Поліції та ДСНС. Згідно даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація про реєстрацію документа, що дає право на виконання будівельних робіт за адресою: м.Коростишів, вул.Київська,81. Під час виходів на обєкт будівництва для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів та правил, субєкт містобудування [PERSON] не забезпечила доступ посадових осіб відділу та залучених представників до обєкта для проведення перевірки, що є порушенням п.1 ч.3 ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 п.14 ПКМУ № 553. Стосовно даного правопорушення було складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 27.06.2018р., протокол про адміністративне правопорушення від 27.06.2018р. та припис № 08-05/007/18 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.06.2018р. Відповідач від отримання та підписання вказаних документів відмовилася. Для забезпечення перевірки виконання вимог припису № 08-05/007/18 від 27.06.2018р. було видано направлення № 08-11/032/18 від 10.07.2018 року на проведення позапланової перевірки з залученням представників органів місцевого самоврядування та Національної поліції. Однак [PERSON] не забезпечила доступ посадових осіб відділу до обєкта для проведення перевірки та не виконала вимоги припису №08-05/007/18 від 27.06.2018р. Стосовно даного правопорушення було складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 23.07.2018 року, протокол про адміністративне правопорушення від 23.07.2018р. та припис №08-05/008/18 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.07.2018р. Отримувати вказані документи відповідач також відмовилася. Також позивач зазначає, що про проведення позапланової перевірки відповідач повідомлялася телефонограмою. Таким чином позивач не має можливості провести перевірку та виконати покладені функції, оскільки замовник була відсутня на обєкті. Тому просить суд позов задовольнити та зобовязати [PERSON] допустити посадових осіб відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради на обєкт будівництва за адресою: Житомирська обл., м.Коростишів, вул. Київська, 81, для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, зобовязати [PERSON] бути присутньою на обєкт будівництва за адресою: Житомирська обл., м.Коростишів під час проведення позапланової перевірки. Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Відповідно до частин 2-6 статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що у даній справі розглядається спір про стягнення аліментів, який підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку. Ухвалою суду від 29.12.2019 року відкрито провадження по справі. Одночасно в ухвалі розяснено відповідачу, що він має право подати до суду заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін протягом пяти днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження, заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та відзив на позов. Відповідачем направлено до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечила проти позову в повному обсязі, вважає дії позивача такими, що порушують її законні права. Враховуючи викладене, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами. Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення, виходячи з наступного. Згідно до ч.1 ст.274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню виходячи з наступного. Частиною 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва обєктів; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам державних будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації. Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Згідно з пунктом 1 Порядку, під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо субєктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на обєктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобовязані забезпечити дотримання вимог статей Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Як передбачено пунктом 2 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконанні будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення обєкта будівництва. Згідно пункту 5 Порядку Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Відповідно до пункту 7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; Пунктом 13,14 Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 встановлено, що субєкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Субєкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобовязаний: допускати посадових осіб до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги посадових осіб державного архітектурно-будівельний контроль, щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб до проведення перевірки, складається відповідний акт. Судом встановлено, що відповідно до направлення про проведення планового (позапланового) заходу 08-11/026/18 від 18.06.2018р. направлено головного спеціаліста відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Коростишівської міської ради для здійнення позапланововї перевірки за адресою: м.Коростишів, вул.Київська,81, щодо дотримання суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівльної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Однак, посадових осіб не було допущено на об'єкт для проведення перевірки, про що складений відповідний акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкт. \~ \~ \~ \~Таким чином, суд вважає, що відповідачем було неправомірно не допущено посадових осіб відділу державного архітектурно-будівельного контролю Коростишівської міської ради для проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства на обєкті за адресою: м.Коростишів, вул.Київська, 81. Факт не допуску відповідачем підтверджується належними доказами, а саме: направленням для проведення позапланової перевірки №08-11/0026/18 від 18.06.2018 року; актом про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 27.06.2018 року, направленням для проведення позапланової перевірки №08-11/032/18 від 10.07.2018 року; актом про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для для виконання покладених на них функцій від 10.07.2018 року. Відповідно до ст. 12, ч. 6 ст. 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях При цьому, закріплений у статті 12 ЦПК України, принцип змагальності зобов'язує кожну сторону довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених законом. Доказами є будь-які дані,на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи(ст. 76 ЦПК України). Частиною 1 ст. 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. При цьому, зі змісту ст.ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вбачається, що кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. З врахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Відтак суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову у їх задоволенні. Частинами 1-2 ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд, оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку що позов є обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved