Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-15 00:00:00

Прокурор Оратівського району звернувся до суду в інтересах держави в особі Оратівської сільської ради з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу. Свої вимоги мотивує тим, що 23.03.2013 року між Оратівською сільською радою та відповідачем було укладено договір купівлі-продажу незавершеної будівництвом будівлі двоповерхового гуртожитку. Згідно умов договору [PERSON] зобов'язувався сплатити за придбане майно 114917 гривень поетапно, а саме 25.04.2013 року - 58000 гривень та 21.05.2013 року - 56917 гривень. Однак, в порушення умов договору відповідач сплатив 12.07.2013 року 12000 гривень і 22.07.2013 року - 10000 гривень. За цих обставин розмір несплаченої у визначений договором строк суми становить 92917 гривень. На неодноразові повідомлення щодо необхідності погашення боргу відповідач не реагує. Тому позивач просить суд постановити рішення, яким стягнути з відповідача на користь Оратівської сільської ради заборгованість по договору купівлі-продажу в сумі 92917 гривень, 6757 гривень 68 коп. пені та 1470 гривень 05 коп. річних відсотків. В судове засідання представник позивача не з'явився, однак від Оратівської сільської ради надійшла заява про підтримання позовних вимог в повному обсязі та прохання розглянути справу без участі представника. Відповідач по справі [PERSON] в судове засідання повторно не з'явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи належним чином був повідомлений. За таких обставин відповідно до ч.4 ст.169, ст.224, ч.2 ст.197 ЦПК України суд вирішив розглянути справу на підставі наявних у ній доказів і ухвалити заочне рішення без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, суд вважає, що позов доведений та обґрунтований і його необхідно задовольнити повністю. До такого висновку суд дійшов з наступного. Відповідно до укладеного договору від 23.03.2013 року між Оратівською сільською радою та [PERSON], останній придбав незавершену будівництвом будівлю двоповерхового гуртожитку. 02.04.2013 року відбулася передача нерухомого мана, що підтверджується актом передачі-приймання. Вартість нерухомого майна складала 114917 гривень. Пунктами договору 2.1 та 2.2 передбачена поетапна сплата коштів, а саме 25.04.2013 року - 58000 гривень та 21.05.2013 року - 56917 гривень. Договір набрав чинності з моменту його підписання сторонами. Однак, в порушення умов договору [PERSON] здійснив часткову сплату коштів в розмірі 22000 гривень, а саме 12.07.2013 року 12000 гривень і 22.07.2013 року - 10000 гривень, що підтверджується відповідними квитанціями. В зв'язку з порушенням відповідачем взятого на себе зобов'язання утворилась заборгованість, яка складає 92917 гривень основного боргу. Оратівська сільська рада неодноразово зверталась до [PERSON] з повідомленнями про наявність заборгованості та необхідність її погашення, що підтверджується відповідними листами від 09.07.2013 року, 13.08.2013 року, 20.08.2013 року. Однак, відповідач на дані звернення не реагував. Пунктами 4,1, 4.2, 7.3, 7.4 Договору передбачені обов'язки сторін та їх відповідальність за невиконання умов договору, зокрема, відшкодування збитків, завданих затримкою виконання зобов'язання. Відповідно до ст.526, ст.527, ст.530 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк, відповідно до умов договору та вимог закону. Згідно ст. 655 ЦК України за договором купівлі - продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно у власність другої сторони (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно і сплатити за нього певну грошову суму. Стаття 610 ЦК України визначає, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Згідно п.3 ст.611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Частиною 1 статті 612 ЦК України зазначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно п.7.3 Договору відповідач зобов'язаний сплатити пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день прострочення на користь Оратівської сільської ради, оскільки порушив термін перерахування коштів за придбане майно. Частина 3 статті 549 ЦК України визначає, що пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Згідно розрахунків позивача кількість прострочених відповідачем днів для виконання зобов'язання складає: 26 днів із суми боргу 58000 гривень, 51 день із суми боргу 114917 гривень, 11 днів із суми 102917 гривень та 101 день із суми 92917 гривень. За цих обставин, із урахуванням ставки НБУ, дійсної на час прострочення, сума пені, яка підлягає до сплати відповідачем становить 6757 гривень 68 коп. Стаття 625 ЦК України зазначає, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов'язання і у випадку його прострочення, на вимогу кредитора він зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно розрахунків позивача сума трьох проценти річних від простроченої суми, яка підлягає до сплати відповідачем становить 1470 гривень 05 коп. У відповідності до ч.3 ст.88 ЦПК України підлягають до стягнення з відповідача на користь держави судові витрати в сумі 1011гривень 45 коп. На підставі ст.45, ч.3 ст.88, ч.4 ст.169, ч.2 ст.197, .225, 226 ЦПК України, ст. 526, ст.527, ст.530, ч.3 ст.549, ст.ст.610-612, ст.625, ст.655 ЦК України, ЗУ «Про прокуратуру», ЗУ «Про судовий збір», суд,

Outcome: approved