Jurisdiction: civil
Date: 2015-01-19 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом до [PERSON] , Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація, третя особа : Десята Київська державна нотаріальна контора, [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер [PERSON] який являється братом [PERSON] після його смерті спадкоємцями за законом були мати померлого [PERSON] та син померлого [PERSON]. На час відкриття спадщини померлому належала 1/3 частини квартири [ADDRESS], згідно свідоцтва про право власності на житло від 18.09.2001 року. Після смерті [PERSON] його мати та син успадкували по 1/6 вказаної квартири. [INFO] померла [PERSON], яка не встигла оформити спадщину після смерті [PERSON]. 22.02.2011 року померлою було складено заповіт відповідно до якого , 1/3 частини квартири [ADDRESS], яка належала їй згідно свідоцтва про право власності на житло від 18.09.2001 року була повністю заповідана [PERSON] Після смерті [PERSON] позивач звернулася до Десятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до якої входить 1/3 частини квартири [ADDRESS] за заповітом , та 1/6 частини вказаної квартири відповідно до порядку спадкування за законом. Всього ? частини квартири - вартістю 400000 грн. 19.03.2014 року Десята Київська державна нотаріальна контора відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину, посилаючись на відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на квартиру. Представник позивача в судове засідання не з'явився надав суду заяву, в якій просив розглядати справу за відсутності його та позивача, позовні вимоги підтримав повністю, та просив судові витрати по справі покласти на позивача. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився надав суду заяву, в якій позовні вимоги позивача [PERSON] про визнання за нею права власності в порядку спадкування на ? частину квартири [ADDRESS] визнав. Представник відповідача Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з'явився. Від відповідача надійшла заява про розгляд справи за відсутності їхнього представника. Представник третьої особи, Десятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання повторно не з'явився. Від третьої особи надійшла заява про розгляд справи за відсутності їхнього представника. Третя особа [PERSON] повідомлена судом належним чином про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з'явилася та не повідомила суд про причини неявки. Дослідивши письмові матеріали справи, вислухавши сторін, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація, третя особа : Десята Київська державна нотаріальна контора, [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування, підлягають задоволенню, оскільки в порядку, передбаченому ст.174 ЦПК України, визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи та інтереси інших осіб. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] який являється братом [PERSON] Після його смерті спадкоємцями за законом були мати померлого [PERSON] та син померлого [PERSON]. На час відкриття спадщини померлому належала 1/3 частини квартири [ADDRESS], згідно свідоцтва про право власності на житло від 18.09.2001 року. Після смерті [PERSON] його мати та син успадкували по 1/6 вказаної квартири. [INFO] померла [PERSON], яка не встигла оформити спадщину після смерті [PERSON]. 22.02.2011 року померлою було складено заповіт відповідно до якого , 1/3 частини квартири [ADDRESS], яка належала їй згідно свідоцтва про право власності на житло від 18.09.2001 року була заповідана [PERSON] Після смерті [PERSON] позивач [PERSON] звернулася до Десятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. 19.03.2014 року Десята Київська державна нотаріальна контора відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину, посилаючись на відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на квартиру. Відповідно до пункту другого частини першої ст. 3 Цивільного кодексу України визначено, що загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. (ч.1 та 2 ст. 321 Цивільного кодексу України). Так, позови про визнання права власності спрямовані на усунення перешкод у здійсненні власником свого права і виключення домагань на приналежне власнику майно за допомогою підтвердження в судовому порядку факту приналежності йому спірного майна на праві власності. Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Згідно зі ст. 1261 ЦК України в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Згідно ст. 1218 УК України до складу спадщини входять всі прпва та обов'язки , що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1268 ЦК УКраїни спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до ст. 1297 ЦК України обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Враховуючи викладене, та визнання відповідачем [PERSON] позовних вимог позивача [PERSON] щодо визнання за нею право власності в порядку спадкування на ? частину квартири [ADDRESS], суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених вимог позивача, а тому позов підлягає задоволенню. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved