Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-21 00:00:00

Представник позивача ПАТ КБ «Приватбанк» у березні 2015 року звернувся до Першотравневого районного суду м. Чернівці з позовом до [PERSON], Державної податкової інспекції у місті Чернівцях Головного управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області про звільнення майна з-під арешту. Посилався на те, що відповідно до укладеного договору №CVA0AU00040610 від 18.01.2006 року відповідач [PERSON] отримав кредит у розмірі 29\~785 грн. В забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором, 24.01.2006 року позивач та [PERSON] уклали договір застави №CVA0AК00040610, за умовами якого останній надав у заставу транспортний засіб марки «ВАЗ 21043», 2005 року випуску, №кузова/шасі: ХТА21043050054084, реєстраційний номер СЕ 3538АС. Разом з тим, 18 квітня 2007 року державним виконавцем Відділу державної виконавчої служби Кельменецького районного управління юстиції Чернівецької області та 06 листопада 2013 року державним виконавцем Першотравневого відділу державної виконавчої служби Чернівецького міського управління юстиції було накладено арешт на вищевказане майно. Оскільки, станом на дату подання даної позовної заяви до суду, заборгованість [PERSON] не погашена, просив суд звільнити з-під арешту рухоме майно транспортний засіб марки «ВАЗ 21043», реєстраційний номер СЕ 3538АС. Справа слухалась у відсутність сторін, які в судове засідання не зявилися, хоча належним чином повідомлялися судом про місце та час розгляду справи. Представник позивача надала заяву, в якій судове засідання просила провести у її відсутність. Позов підтримала у повному обсязі. У разі відсутності відповідача, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився, незважаючи на те, що належним чином був повідомлений про час і місце розгляду справи. Причину своєї неявки суду не повідомив. У судове засідання представник Першотравневого відділу державної виконавчої служби Чернівецького міського управління юстиції та представник Відділу державної виконавчої служби Кельменецького районного управління юстиції Чернівецької області не зявилися, незважаючи на те, що належним чином були повідомлені про час і місце розгляду справи. Від них до суду надійшли заяви про розгляд справи без їх участі. Згідно ч.4 ст.169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ст.224 ч.1 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи зазначені вище вимоги закону, а також те, що представник позивача не заперечувала проти розгляду справи у відсутність відповідача, суд вважає, що по справі слід постановити заочне рішення. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав: Так, судом встановлено, що 18 січня 2006 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір №CVA0AU00040610, згідно якого останньому було надано грошові кошти в сумі 29\~785 грн. (а.с.8-9). В забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором між ПАТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] 24 січня 2006 року укладено договір застави №CVA0AК00040610 (а.с.10-11). Як вбачається із вказаного Договору, предметом застави є рухоме майно транспортний засіб марки «ВАЗ», модель 21043, 2005 року випуску, тип ТЗ: седан, №кузова/шасі: ХТА21043050054084, реєстраційний номер СЕ 3538АС. Разом з тим, як встановлено судом, відповідач [PERSON] взятих на \~себе зобовязань за кредитним договором не виконував, що призвело до утворення заборгованості по сплаті кредиту, у звязку з чим банк звернувся до суду з відповідним позовом про звернення стягнення на предмет застави. Рішенням Кельменецького районного суду Чернівецької області від 14 квітня 2009 року в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №CVA0AК00040610 від 18 січня 2006 року звернуто стягнення на предмет застави - транспортний засіб марки «ВАЗ 21043», який належить на праві власності [PERSON] (а.с.12-14). Однак, банк не має можливості реалізувати своє право на предмет застави, оскільки на нього накладено арешти. Так, 18 квітня 2007 року державним виконавцем Відділу державної виконавчої служби Кельменецького районного управління юстиції Чернівецької області винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, якою накладено арешт на автомобіль марки «ВАЗ 21043», реєстраційний номер СЕ 3538АС (а.с.44,48-49). Також в рамках виконавчого провадження №40153457 державним виконавцем Першотравневого відділу державної виконавчої служби Чернівецького міського управління юстиції 06.11.2013 року винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, якою накладено арешт на все рухоме майно, в тому числі і на спірний автомобіль (а.с.37). Як вбачається із довідки-розрахунку, заборгованість [PERSON] за кредитним договором №CVA0AК00040610 не погашена та станом на 05 березня 2015 року становить 310\~714 грн. 88 коп.(а.с.18). Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про заставу» та ст. 572 ЦК України застава\~-\~це\~спосіб забезпечення зобов'язань, якщо інше не встановлено\~законом. В силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави). Застава виникає\~на\~підставі\~договору,\~закону або рішення суду.\~ \~\~\~\~\~\~ Таким чином, застава, як правовий інститут цивільного законодавства виконує забезпечувальну функцію, тобто спрямований на те, щоб гарантувати кредитору-заставодержателю задоволення його вимог за рахунок певного, заздалегідь визначеного сторонами майна, незалежно від майнового стану боржника, і наявності у нього заборгованості перед іншими кредиторами, отже застава встановлюється для гарантування майнових інтересів кредитора-заставодержателя. Відповідно до ст. 16 Закону України «Про заставу» право застави виникає з моменту укладення договору застави, а в разі, коли договір підлягає нотаріальному посвідченню - з моменту нотаріального посвідчення цього договору. Крім того, статтею 3 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» передбачено, що обтяженням є право обтяжувача на рухоме\~майно\~боржника\~або обмеження права боржника чи обтяжувача на рухоме майно, що виникає на підставі закону, договору, рішення суду або з інших дій фізичних і юридичних осіб,\~з якими закон пов'язує виникнення прав і обов'язків щодо рухомого майна. Частиною\~3 ст. 12 даного Закону визначено, що на підставі реєстрації встановлюється пріоритет обтяження, якщо інші підстави для виконання пріоритету не визначені цим Законом.\~Задоволення\~прав\~чи\~вимог\~декількох обтяжувачів,\~на користь яких встановлено обтяження одного й того ж рухомого майна, здійснюється\~згідно\~з пріоритетом,\~який визначається в порядку, встановленому цим Законом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до положень ч.ч.1,2 ст.14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», якщо інше не встановлено цим Законом, зареєстроване обтяження має вищий пріоритет над незареєстрованим обтяженням. Пріоритет зареєстрованих\~обтяжень\~визначається у черговості їх реєстрації, за\~винятками,\~встановленими\~цим\~Законом.\~Обтяжувачі,\~які зареєстрували обтяження одного і того ж рухомого майна одночасно, мають рівні права на задоволення своїх вимог. Обтяжувам з\~вищим\~пріоритетом\~має\~переважне\~право\~на звернення стягнення на предмет обтяження. Згідно із положеннями ст. 15 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» обтяжувач рухомих речей, які є предметом купівлі-продажу в кредит, набуває пріоритет з моменту реєстрації відповідного обтяження. Такий пріоритет є вищим за інші обтяження майна боржника, встановлені на користь інших обтяжувачів, навіть якщо такі обтяження були зареєстровані раніше. Таким чином, \~пріоритетом є переважне право обтяжувача відносно права іншої особи на те ж саме рухоме майно.\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Як вбачається зі змісту договору застави, \~він укладений між позивачем та відповідачем 24 січня 2006 року. Крім того, факт зареєстрованого обтяження рухомого майна транспортного засобу марки «ВАЗ 21043», реєстраційний номер СЕ 3538АС підтверджується витягом з реєстру обтяжень рухомого майна (а.с.31-33). Таким чином, аналізуючи вищевказані норми Закону, суд приходить до висновку про те, що позивач ПАТ «Приват Банк» має право задовольнити забезпечені ним вимоги за рахунок предмета застави переважно перед іншими особами. За вказаних обставин, Першотравневий відділ державної виконавчої служби Чернівецького міського управління юстиції та Відділ державної виконавчої служби Кельменецького районного управління юстиції Чернівецької області не мають жодних правових підстав для конфіскації заставленого майна на користь стягувача, який не є заставодержателем. Таким чином, аналізуючи наведені вище норми законодавства та судової практики, а також письмові докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що в результаті проведених виконавчих дій, державними виконавцями було порушено права та інтереси позивача, як заставодержателя щодо вказаного нерухомого майна, а тому його слід звільнити з-під арешту. Крім того, суд вважає, що з відповідача [PERSON] на користь позивача також підлягають стягненню і судові витрати, понесені останнім у звязку із зверненням до суду з даним позовом. На підставі наведеного та

Outcome: approved