Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-13 00:00:00

Представник позивачки, яка діє на підставі довіреності, звернулась до суду із позовом до відповідачки про відшкодування завданої майнової шкоди внаслідок залиття квартири, посилаючись на те, що позивачка є власником [ADDRESS], де вона мешкає разом із своєю родиною, яка в той же час розташована під квартирою відповідачки. Зазначала, що 17 вересня 2015 року з вини [PERSON] її квартира була залита водою, в результаті чого частина стелі та стіни на кухні зі сторони ванної кімнати була мокра, були мокрі плями та стелі та стіні з боку кухні та санвузлу. На підставі цього вона звернулась до житлової організації та власника [ADDRESS] для фіксації факту залиття своєї квартири. Додавала, що 17 вересня 2015 року було комісією ПП «Жилфонд-279» складено акт про залиття [ADDRESS], де було встановлено наслідки такого залиття. В свою чергу відповідачка відмовилась підписувати акт залиття квартири. Додавала, що квартира позивачки заливалась неодноразово мешканцями квартири, що розташована вище. На підставі наведеного просила суд стягнути з відповідачки на свою користь заподіяну їй матеріальну шкоду внаслідок залиття її квартири в розмірі, визначеному судовим експертом. В судове засідання позивачка не зявилась, надавши суду заяву з проханням вирішити вказану справу у її відсутність, за присутності її представника, [PERSON], наполягаючи при цьому на задоволенні її вимог у повному обсязі. Представник позивачки, яка діє на підставі довіреності, [PERSON], у судовому засіданні підтримуючи позовні вимоги [PERSON], стверджувала, що в судовому засіданні було доведено завдання майнової шкоди позивачці, власнику та користувачу [ADDRESS]. При цьому надала пояснення аналогічні тим, що викладені у позовній заяві [PERSON] Просила суд задовольнити позов повністю, стягнувши шкоду з відповідачки в розмірі, встановленому судовим експертом, разом із судовими витратами із [PERSON] Відповідачка [PERSON], заперечуючи проти задоволення позову [PERSON], стверджувала, що вона не повинна відшкодовувати шкоду позивачці, бо залиття від 17 вересня 2015 року не було нею спричинено, тому просила суд відмовити у позові повністю. Представник відповідачки, який діє на підставі довіреності, [PERSON], зазначав, що він є чоловіком відповідачки, яка є власником [ADDRESS]. Вказував, що в суді не було встановлено факту залиття [ADDRESS] діями [PERSON] Стверджував, що у квартиру [PERSON] не приходили представники ПП «Жилфонд-279», вона не перешкоджала комісії у встановлені причини залиття квартири позивачки. При цьому внаслідок огляду квартири [PERSON] представники житлової організації не виявили джерела залиття. Додавав, що він відвідував квартиру позивачки, де не побачив слідів залиття. Стверджував, що бачив лише плями на кухні біля вікон квартири позивачки. Зазначав також, що плями у квартирі позивачки були вже підсохлі. Пояснив також, що в [ADDRESS] мешкає квартирантка, яка йому 17 вересня 2015 року подзвонила, повідомивши, що 18 вересня 2015 року прийдуть з житлової організації люди. Він 18 вересня 2015 року прийшов до квартири відповідачки, та саме в той день представники ПП «Жилфонд-279» проводили огляд квартири [PERSON] Також посилався на те, що будинок 86 по пр. Перемоги старий, який осунувся, що у ньому маються тріщини, в тому числі дві тріщини через бетону панель поряд з кухнею позивачки, а одна із яких знаходиться над кухнею позивачки, що може свідчити про те, що залиття її квартири відбулось можливо внаслідок дощів. Стверджував, що в кухні не повинні бути шпалери, тому відповідачка не має відповідати за те, що такі шпалери у [PERSON] пошкодились. Додавав, що експертиза не була проведена у квартирі [PERSON] для встановлення джерела залиття квартири [PERSON] Вважаючи доводи позивачки безпідставними просив суд відмовити у задоволенні предявленого позову. Представник відповідачки, яка діє на підставі довіреності, [PERSON], заперечуючи проти вимог [PERSON], зазначала, що акт про залиття квартири позивачки від 17 вересня 2015 року представниками ПП «Жилфонд-279» був складений у порушення передбачених для його складання вимог, тому є недійсним. Додавала, що дві особи, які фігурують у цьому акті, в суді не підтвердили викладені в акті факти. Фактично джерело залиття не було встановлено. До цього ж даний акт не підтвердив вину [PERSON] у залитті квартири позивачки. На підставі наведеного просила суд відмовити у позові [PERSON] Представники третьої особи, ПП «Жилфонд-279», до судового засідання не зявились повторно за невідомих суду причин, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи. Заслухавши пояснення учасників процесу, які зявились, вислухавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов [PERSON] підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. За матеріалами справи судом було встановлено належність [PERSON] на праві приватної власності 1/3 частки однокімнатної квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 12 липня 2013 року та витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 15 серпня 2013 року, що також підтверджується копією інвентарної справи на цю квартиру (а. с. 19, 20, 21-23). Факт реєстрації [PERSON] в [ADDRESS] підтверджується копією паспорту позивачки та копією особового рахунку на вказану квартиру (а. с. 6, 7). В свою чергу належність [PERSON] однокімнатної квартири [ADDRESS] підтверджується інформаційною довідкою з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, як їй належить на підставі договору купівлі-продажу від 28 грудня 2009 року (а. с. 11-12). Відповідно до заяви від 17 вересня 2015 року [PERSON] вбачається, що позивачка просила представників ПП «Жилфнд-279» скласти акт про залиття її квартири [ADDRESS], посилаючись на те, що в той день зранку її сусіди згори залили її кухню. При цьому виконання перевірки фактів, викладених [PERSON], було доручено керівником житлової організації [PERSON] та [PERSON] з метою виявлення причини залиття квартири (а. с. 5, 47). Крім цього вказана заява [PERSON] була зареєстрована в Журналі реєстрації пропозицій, заяв і скарг громадян ПП «Жилфонд-279» 17 вересня 2015 року за № С-100-1.1, де зазначено, що заява [PERSON] була виконана в той же день (а. с. 48-50). При цьому з акту від 17 вересня 2015 року, складеного представниками ПП «Жилфонд-279» вбачається, що комісія житлової організації в складі [PERSON], [PERSON] та [PERSON] в ході проведення перевірки [ADDRESS] виявила, що внаслідок залиття вказаної квартири мешканцями квартири [ADDRESS] було зафіксовано сліди залиття в кухні на стелі (краска), на стінах (шпалери), а також на стелі в санвузлі (шпалери) (а. с. 4). Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] вказувала, що вона працює головним інженером ПП «Жилфонд-279». Памятає, що 17 вересня 2015 року звернулись люди на ділянку з приводу необхідності вийти на адресу внаслідок залиття квартири. На підставі цього два майстра із сантехніком ПП «Жилфонд-279» вийшли на виклик. Вона ж особисто не виходила на адресу. В подальшому вказані працівники у акті зазначили виявлені обставини. Вона від них знає, що працівники вказаної житлової організації потрапили у квартиру відповідачки на другий день після залиття, де було виявлено, що гофра з-під унітазу протікає під час зливу води. Додавала також, що у вказаному акті за фактом залиття квартири позивачки вона не розписувалась, бо перебувала на лікарняному. Хто розписався за неї в акті вона точно не знає, можливо це зробив її син, який також працює в ПП «Жилфонд-279» інженером. Підтвердила, що акт спочатку складався, а потім його підписували н наступний день. Стверджувала, що до цього випадку позивачка неодноразово скаржилась на залиття її квартири мешканцями згори. Допитана у суді в якості свідка, [PERSON], вказувала, що вона працює майстром в ПП «Жилфонд-279». Памятає, що надходило звернення від мешканців [ADDRESS], які стверджували, що їх квартиру залили мешканці квартири 37 цього ж будинку, яка розташована згори. Вона разом із сантехніком ПП «Жилфонд-279» вийшла на адресу позивачки, де побачила сліди від залиття на кухні в квартирі з боку ванної кімнати ближче до мийки, підтікання по стінах та стелі у цих місцях, які були вологі від води. Також бачила невеликі сліди залиття у туалеті. На підставі цього був складений акт про виявлені факти. Вказувала, що вона піднімалась до сусідів згори, однак нікого вдома там не було, тому їм залишено було повідомлення, що представники ПП «Жилфонд-279» навідуються до них 18 вересня 2015 року. Наступного дня вона відвідала квартиру відповідачки, де виявила невелике підтікання під унітазом в туалеті, однак від цього на її думку малоймовірно залиття квартири знизу. В іншій частині [ADDRESS] все було сухо. Разом із нею виходили того дня сантехнік [PERSON] та інший майстер. Додавала, що оскільки вони не встановили на місці причину залиття, то в акті її також не вказували. Зазначала, що [PERSON] раніше дійсно зверталась із скаргами на залиття її квартири. При цьому свідок не знає, чому в акті не зазначені майстер [PERSON] та сантехнік [PERSON], які разом із нею виходили на адресу. Додавала, що вказаний акт вона віддавала інженерам. Допитана у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] вказувала, що вона працює майстром ділянки ПП «Жилфонд-279», та приймала участь 18 вересня 2015 року в проведені огляду разом із [PERSON] [ADDRESS] за фактом залиття. Стверджувала, що вона замість [PERSON] виходила на цю адресу, однак у подальшому в акті залиття розписувалась не вона, а [PERSON] [PERSON] складався на місці, а дооформлювався в ПП «Жилфонд-279». При цьому у акті ніхто із мешканців квартир вказаного будинку не розписувався. Зазначала також, що бачила, як були залиті водою стелі та стіни в кухні в квартирі позивачки. Додавала, що в [ADDRESS] вона не заходила взагалі. Свідок [PERSON] пояснила в суді, що вона є майстром ПП «Жилфонд-279» та вона дійсно підписувала акт про залиття квартири [ADDRESS], однак, не приймала участі у його складанні та не виходила на адресу залиття квартири, а довідалась про обставини такого залиття на підставі свідчень сантехніка [PERSON], оскільки того дня вона не працювала. При цьому зазначала, що оскільки вона обслуговує ділянку по пр. Перемоги 86 в м. Маріуполі, то вважає, що неможливо залити квартиру 32 в такому будинку, оминувши при цьому кв. 37 в такому будинку. Свідок [PERSON] пояснив суду, що він працює сантехніком в ПП «Жилфонд-279» та на виклик про залиття квартири він за вказівкою майстра вийшов 17 вересня 2015 року та на наступний день також виходив на адресу, де оглядав квартиру позивачки, де виявив жовті плями на стелі в кухні. Натомість, оглянувши квартиру відповідачки наступного дня він не виявив слідів залиття, в тому числі на кухні. Однак зазначав, що сліди залиття квартири через добу після такого залиття майже неможливо виявити. Вважає, що вірогідною причиною залиття квартири [ADDRESS] є протікання води у [ADDRESS], що розташована аналогічним чином згори. Натомість свідок [PERSON] вказувала в суді, що вона винаймає [ADDRESS] у відповідачки. Вказувала, що вона тільки но вселилась у цю квартиру, коли їй повідомили, що вона залила водою квартиру знизу. Вона заходила до квартири позивачки, бачила сліди залиття на стелі біля мийки на кухні. Це було 17 вересня 2015 року. Зазначала, що чоловік позивачки заходив до неї зранку до квартири, де вона мешкає, того ж дня та не виявив причини залиття, бо усе було сухим. На наступний день після скарг сусідів знизу до неї навідались два працівники житлової організації, які також не виявили джерела або сліди залиття. Стверджувала, що вона нікого не заливала водою. На підставі п. 2.3.6 «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, вбачається, що в разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4 акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання)), де зазначаються, крім іншого, чіткі причини залиття та висновки про те, хто заподіяв шкоду, а також із зазначенням у акті мешканців квартир, ознайомлених із ним. З урахуванням встановлених судом обставин складання акту від 17 вересня 2015 року про залиття квартири позивачки та відповідних положень «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» суд дійшов висновку, що даний акт не може бути узятий судом до уваги, оскільки він був складений із численними порушеннями, що свідчить про його недійсність та недопустимість такого акту, як доказу по справі. В той же час в судовому засіданні на підставі пояснень допитаних свідків, працівників ПП «Жилфонд-279», які 17 вересня 2015 року оглядали квартиру позивачки, було встановлено наявність численних слідів залиття квартири позивачки на кухні, та які зазначали, що вірогідною причиною залиття квартири [PERSON] є провина мешканців квартири [ADDRESS]. Також суд враховує висновок експерта, який підтвердив наявність завдання залиттям квартири [ADDRESS] її власнику, [PERSON], майнової шкоди, визначивши розмір такої шкоди. Так за висновком судової будівельно-технічної експертизи від 22 січня 2016 року вбачається, що вартість матеріальної шкоди (ремонтно-відновлювальних робіт та матеріалів, необхідних для проведення ремонту з метою усунення пошкоджень) в квартирі [ADDRESS] складає 3139 грн. При цьому у розрахунках, доданих експертом до висновку, вбачається, що станом на 22 січня 2016 року загальна вартість проведення відновлювальних робіт та необхідних для цього матеріалів без ПДВ складає 2616 грн. (з ПДВ складає 3139 грн.) (а. с. 56-63). При цьому згідно із висновком додаткової судової будівельно-технічної експертизи від 2 березня 2016 року вбачається, що сліди залиття, які маються в квартирі [ADDRESS] характерні для слідів залиття із квартири [ADDRESS] (а. с. 94-96). Також суд враховує той факт, що за інформацією ПП «Жилфонд-279» від 26 лютого 2016 року вбачається, що [PERSON] усно зверталась до майстра технічної ділянки, [PERSON] зі скаргами протягом 2014 року на залиття її квартири сусідами згори, що також підтверджується копією акту, за яким також проводилась перевірка заяви позивачки щодо залиття її квартири сусідам згори (а. с. 24, 93). Зазначені докази по справі у їх сукупності свідчать про обґрунтованість доводів позивачки та її представника щодо залиття [ADDRESS] внаслідок вини мешканців квартири [ADDRESS]. Натомість суд враховує, що згідно із п. «А» ст. 193.1 Розділу «Податок на додану вартість» Податкового кодексу України ставка податку на додану вартість встановлюється в розмірі 20 відсотків. На підставі того, що експертом [PERSON] при визначені майнової шкоди [PERSON] враховувалась сума ПДВ, то при визначенні розміру такої шкоди для її виплати позивачці винною особою, сума, визначена експертом в розмірі 3139 грн., повинна бути зменшена на суму податку на додану вартість, оскільки фактично роботи по проведенню ремонтно-відновлювальних робіт та закупівлі матеріалів, необхідних для проведення ремонту з метою усунення пошкоджень квартири, фактично ще не проводились. Таким чином сума матеріальної шкоди, завдана [PERSON] залиттям квартири [ADDRESS], дорівнює 2616 грн. (без врахування ПДВ). Згідно із ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК) майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Однак за ч. 2 ст. 1166 ЦК зазначено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином даною правовою нормою встановлюється презумпція вини заподіювача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини (у зв'язку із наявністю вини іншої особи або у зв'язку із дією об'єктивних обставин). На підставі ст. 317 ЦК власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Натомість за ч. ч. 4, 5 ст. 319 ЦК зазначено, що власність зобов'язує, а власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. До того ж згідно із ч. 1 ст. 322 ЦК власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. За ст. 22 ЦК особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, крім іншого, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі. На підставі досліджених доказів у їх сукупності суд дійшов висновку, що в судовому засіданні було доведено завдання шкоди [PERSON] внаслідок неправомірних дій відповідачки, власника [ADDRESS], що виразилось у неналежному утриманні [PERSON] [ADDRESS] в м Маріуполі, що свідчить про вину відповідачки у завданні майнової шкоди власнику [ADDRESS]. Таким чином посилання представників відповідачки на відсутність встановлення причини залиття квартири позивачки не може свідчити про відсутність підстав для відповідальності [PERSON] за заподіяну шкоду [PERSON], яка є співвласником [ADDRESS], бо сторона відповідачки суду не надала доказів провини іншої особи або завдання такої шкоди позивачці внаслідок дії інших об'єктивних факторів, що свідчить про наявність у цьому вини саме [PERSON] Внаслідок наведеного судом з [PERSON] на користь [PERSON] підлягає стягненню майнова шкода в сумі 2616 грн. Згідно із наявними у справі квитанціями вбачається, що [PERSON] сплатила загалом 1800 грн. експерту [PERSON] за проведення двох судових експертиз (а. с. 97, 98). Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать, крім іншого, витрати, пов'язані з проведенням судових експертиз. За п. 36 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вимога пропорційності присудження судових витрат при частковому задоволенні позову застосовується незалежно від того, за якою ставкою сплачено судовий збір (навіть, якщо його було сплачено за мінімальною ставкою, визначеною Законом України «Про судовий збір»). Таким чином на підставі ст. 88 ЦПК України з відповідачки підлягає стягненню на користь [PERSON] судові витрати в загальному розмірі 1906,12 грн. (2616 / 3139 х (487,20 + 1500 + 300) = 1906,12), що відповідає частці задоволених судом вимог позивачки.

Outcome: partial