Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-21 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з цим позовом, в якому вказав, що позивач працює на посаді начальника філії «Центр сервісного забезпечення» ПАТ «Укрзалізниця». Наказом голови правління ПАТ «Укрзалізниця» В.Балчуна №123 від 04 жовтня 2016 року позивач був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності стало неналежне виконання позивачем посадових обов'язків, яке полягає в невиконанні доручень керівництва. Позивач вважає такий наказ незаконним і таким, що порушує його трудові права. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. 16 вересня 2016 року позивачу через іншого працівника ПАТ «Укрзалізниця» передано вказівку голови правління щодо необхідності термінового прибуття для надання необхідної інформації, що позивачем виконано не було. Представник позивача зазначив, що головою правління не зазначено, які саме посадові обов'язки позивачем неналежно виконані або не виконані взагалі, чим закріплені такі обов'язки в документарній формі та чи ознайомлений він з ними належним чином. Розпоряджень в належній формі та з чіткими вказівками щодо часу виконання та змісту необхідних до виконання його обов'язків, як керівника філії, позивач не отримував. З 19 вересня 2016 року по 13 жовтня 2016 року з деякими перервами позивач перебував на лікарняному. 14 жовтня 2016 року позивач отримав копію оскаржуваного наказу. Оскільки будь-які дані, що свідчили б про порушення позивачем трудових обов'язків, відсутні, а застосування до нього стягнення у вигляді догани не відповідає вимогам трудового законодавства, то представник позивача просив скасувати наказ голови правління ПАТ «Укрзалізниця» В.Балчуна №123 від 04 жовтня 2016 року, яким позивачу оголошено догану, а судові витрати стягнути з відповідача на користь позивача. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю та просив їх задовольнити з вищевикладених підстав. Не заперечував щодо заочного розгляду справи у разі неявки представника відповідача в судове засідання. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, хоча належним чином був повідомлений про час, дату та місце судового засідання. Суд відповідно до ст.ст.224, 225 ЦПК України виніс ухвалу про заочний розгляд справи. Заслухавши представника позивача та дослідивши матеріали справи, суд прийшов до такого. Відповідно до копії наказу від 04 жовтня 2016 року №123 голови правління ПАТ Укрзалізниця» В.Балчуна та члена правління О.Бужора про притягнення до дисциплінарної відповідальності, 16 вересня 2016 року об 11-12 годині в телефонному режимі начальнику філії «Центр сервісного забезпечення» ПАТ «Укрзалізниця» [PERSON] через заступника начальника Департаменту адміністративного забезпечення ПАТ «Укрзалізниця» [PERSON] було передано вказівку голови правління ПАТ «Укрзалізниця» щодо термінового прибуття [PERSON] до голови правління ПАТ «Укрзалізниця» для надання необхідної інформації. Зазначену вказівку [PERSON] не виконав, особистого пояснення щодо невиконання вказівки не надав, про що свідчить відповідний акт (телеграма від 16 вересня 2016 року №Цкадр-15/208 та акт від 16 вересня 2016 року). Такий стан справ свідчить про неналежне виконання [PERSON] своїх посадових обов'язків, а також вимог статті 139 КЗпП України, відповідно до якої працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу. Тому за неналежне виконання посадових обов'язків, яке полягає в невиконанні доручень керівництва, начальнику філії «Центр сервісного забезпечення» ПАТ «Укрзалізниця» [PERSON] оголошено догану (а.с.7). Як видно з супровідного листа, вищезазначений наказ надійшов до філії «Центр сервісного забезпечення» 07 жовтня 2016 року, позивача мали з ним ознайомити в перший день виходу на роботу (а.с.8). Згідно з копіями лікарняних листків, позивач перебував на лікарняному в період з 19 по 30 вересня 2016 року, з 03 по 07 жовтня 2016 року та з 10 по 13 жовтня 2016 року (а.с.9-10). Як видно з копій листів, позивач звертався з приводу винесеного відносно нього наказу про оголошення догани до профспілкового комітету апарату Укрзалізниці (а.с.22), на що отримав відповідь, що в ПАТ «Укрзалізниці» комісія по трудових спорах не обиралася. Тому йому рекомендовано звернутися з приводу оскарження вищезазначеного наказу до суду (а.с.23). Відповідно до копії наданих представником відповідача документів, 16 вересня 2016 року з м. Київ надійшла телеграма від 16 вересня 2016 року №Цкадр-15/208, в якій в термін до 14-30 16 вересня 2016 року зобов'язано надати особисте пояснення на ім'я голови правління ПАТ «Укрзалізниця» щодо невиконання термінової вказівки, переданої за телефоном об 11:12 [PERSON] - заступником начальника Департаменту адміністративного забезпечення (а.с.47). Заступник начальника Департаменту адміністративного забезпечення [PERSON], помічник голови правління [PERSON] та начальник відділу професійного добору персоналу Департаменту управління персоналом та соціальної політики [PERSON] склали акт про те, що 16 вересня 2016 року на адресу начальника філії «Центр сервісного забезпечення» [PERSON] було направлено телеграму від 16 вересня 2016 року №Цкадр-15/208. Станом на 17-00 год. 16 вересня 2016 року начальник філії «Центр сервісного забезпечення» [PERSON] особисте письмове пояснення не надав (а.с.48). У своєму листі від 30 грудня 2016 року начальник Департаменту управління персоналом та соціальної політики [PERSON] повідомляє, що оголошення догани [PERSON] відбулося з дотриманням вимог статей 147, 147-1, 148, 149 КЗпП України. 05 грудня 2016 року [PERSON] було звільнено з посади відповідно до п.1 ст. 36 КЗпП України за угодою сторін (а.с.49). В своїх письмових поясненнях по суті спору позивач вказує, що пунктами 5.100, 5.103, 5.104 Інструкції з діловодства в Державній адміністрації залізничного транспорту України,затвердженої наказом Укрзалізниці 17 листопада 2012 року №400Ц передбачено, що для оперативного вирішення питання по телефону і документування повідомлення використовують телефонограму. Під час передачі телефонограми необхідно відрекомендуватися і назвати номер свого службового телефону; назвати вид документу, текст якого передається; продиктувати текст телефонограми і переконатися у правильності запису його абонентом; назвати посаду та прізвище особи, яка підписала телефонограму; записати назву посади, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка прийняла телефонограму, номер її службового телефону, час передавання-приймання. Особа, яка прийняла телефонограму, повинна ознайомити з її змістом керівника та/чи працівників-адресатів. В оскаржуваному наказі відповідач не вказує на наявність телефонограми, як на доказ передачі позивачу інформації. Акт, про те, що позивач не надав особистих пояснень голові правління був складений у відсутність позивача, який в цей час знаходився в київській клінічній лікарні на залізничному транспорті №2, куди він звернувся у зв'язку з поганим самопочуттям. Про це позивачем надано копію виписки з амбулаторної карти хворого (а.с.59). Статтями 57 і 60 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Докази не можуть ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, викладених у ст.ст.10 і 11 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно зі ст. 139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до ст. ст. 147, 148 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Тобто передумовою застосування догани як заходу дисциплінарного стягнення є встановлення вчинення працівником дисциплінарного проступку. Представник відповідача представленими ним доказами не довів факт, що позивач отримав вказівку від голови правління ПАТ «Укрзалізниця» 16 вересня 2016 року об 11-12 год за допомогою телефонного зв'язку. Твердження, що позивач отримав таку вказівку через іншого працівника не підтверджується жодним належним та допустимим доказом, адже, як слушно зауважив позивач у своїх письмових поясненнях, працівником, який отримав повідомлення по телефону, телефонограму оформлено не було. Тому суд приймає до уваги пояснення позивача в частині того, що йому не було відомо про наявність термінової вказівки голови правління, ознайомлений він з такою вказівкою належним чином не був, а тому не можна вважати дисциплінарним проступком бездіяльність позивача 16 вересня 2016 року, який не відреагував на таку вказівку. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позов підлягає задоволенню повністю, адже в діях позивача відсутня суб'єктивна сторона дисциплінарного проступку, тобто вина. Крім того, з відповідача, в силу ст. 88 ЦПК України, необхідно стягнути на користь позивача документально підтверджені судові витрати, понесені ним при подачі позовної заяви до суду (а.с.1), в розмірі 551,20 грн..

Outcome: approved