Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-23 00:00:00

прокурор Городнянського району Чернігівської області звернувся до суду з позовом в інтересах Городнянського районного дочірнього агролісогосподарського підприємства „Городнярайагролісгосп комунального підприємства „Чернігівоблагроліс Чернігівської обласної ради і просив стягнути з [PERSON] 6302 гривні 30 копійок в рахунок відшкодування шкоди, завданої ним незаконною порубкою дерев, зарахувавши такі кошти на спеціальний рахунок лісокористувача. Заявлені позовні вимоги обгрунтовані тим, що у кварталі 140 виділу 13 біля с. Гніздище [PERSON] здійснив самовільну рубку 2-х дерев сосни сухостійної, 1 дерева сосни сироростучої та 1 дерево груші сухостійної. Постановою Державної екологічної інспекції в Чернігівській області № 245/06 від 29.12.2014 року відповідач визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 85 гривень. Штраф відповідачем сплачено. Державною екологічною інспекцією проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної відповідачем внаслідок незаконної порубки лісу, що складає 6302 гривні 30 копійок. Вказану суму прокурор просить стягнути з відповідача та зарахувати на спеціальний рахунок лісокористувача. У судовому засіданні прокурор прокуратури Городнянського району, Чернігівської області позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити. Як на доказ обгрунтованості заявлених вимог посилається на те, що відповідач фактично погодився із суттю правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП і визнав обєктивність його притягнення до адміністративної відповідальності, оскільки добровільно сплатив адміністративний штраф. Крім того, вказує, що розрахунок розміру шкоди, заподіяної відповідачем лісу проведений у відповідності до положень Постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 року, а тому наведена в ньому сума підлягає до стягнення в повному обсязі. Відповідач до суду не зявився. Його представник, що діє в інтересах відповідача, позов визнав частково. Погоджується, що чотири дерева здобуті протиправно. Однак, вказує, що сума збитків є завищеною, обрахованою не за тими таксами, оскільки дерева були вітроломні. Крім матеріальної цінності і породи таких дерев просить врахувати фактичну їх технічну придатність на момент повалення. Одночасно посилається на тяжкий фінансовий стан відповідача, зумовлений відсутністю сталого заробітку через непрацевлаштування після закінчення професійного училища. Вказує, що основний дохід сімї відповідача це кошти від підсобного господарства, ведення якого здійснюється ним спільно з батьками у с. Горошківка, Городнянського району. Представники Городнянського районного дочірнього агролісогосподарського підприємства „Городнярайагролісгосп комунального підприємства „Чернігівоблагроліс Чернігівської обласної ради вимоги позову просять задовольнити у повному обсязі, вказуючи, що сума шкоди обрахована відповідно до чинного законодавства. Заперечують підстави її зменшення, на які посилався у судовому засіданні представник відповідача. Дослідивши усі заявлені у справі докази, встановивши обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги і заперечення, характер та взаємовідносини сторін, визначившись щодо правовідносин, зумовлених встановленими фактами, а також щодо правових норм, якими врегульовані ці правовідносини, суд прийшов до висновку про доцільність часткового задоволення позовних вимог. Встановлено, що відповідач протиправно здобув у кварталі 140 виділу 13 біля с. Гніздище 2 дерева сосни сухостійної, 1 дерево сосни сироростучої та 1 дерево груші сухостійної, за що був притягнутий до адміністративної відповідальності і сплатив штраф у розмірі, визначеному інспекцією. Подія самого правопорушення відповідачем не оспорюється, оспорюється тільки розмір шкоди, який підлягає компенсуванню. Разом з тим, порядок обчислення розміру такої шкоди встановлений Постановою Кабінету Міністрів України № 665 від 23 липня 2008 року, з наступними змінами внесеними згідно з Постановою КМ № 1364 від 28.12.2011 року. У відповідності до вказаного нормативного акту затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами. По таксах для обчислення розміру шкоди, затверджених вище згаданою Постановою, державним інспектором Феськовець О.О. виконано розрахунок розміру шкоди, заподіяної [PERSON] (а.с.18). Розрахунок проведений виходячи із діаметру стовбурів дерев, який встановлено під час огляду ділянки лісу за місцем заподіяння шкоди та огляду господарства відповідача, де були виявлені свіжо рубані дрова. Те що дрова були виявлені вже у господарстві відповідача, а не в лісі засвідчив у судовому засіданні свідок [PERSON] Вказане підтверджено також даними досудового слідства (а.с.84), у ході якого встановлено, що дерева були перевезені санями до господарства відповідача, де і були виявлені у подальшому. Суд приймає до уваги, що у відповідності до п.3 Примітки, Додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 р. N 665 до пошкоджених до ступеня припинення росту належать дерева з переламаним стовбуром, обідраною корою понад 30 відсотків його периметра (незалежно від довжини за висотою стовбура), обшморганою кроною понад половину її довжини, обідраними та зламаними скелетними коренями понад половину периметра стовбура, а також повалені дерева та з нахилом, спричиненим дією лісокористувача, понад 30 градусів від вертикальної осі. При цьому у разі неможливості встановлення розрядів висоти насаджень за фактичними вимірами (дерева або насадження повністю вирубані, вивезені з місця рубання тощо), а також узгодження категорій технічної придатності дерев (ділові, напівділові, дров'яні) їх матеріальна цінність визначається за найвищим розрядом висоти для деревостанів вирубаної породи відповідно до матеріалів лісовпорядкування, таксаційного виділу. При цьому всі вирубані стовбури вважаються діловими. Тож, з урахуванням наведених положень нормативного акту, доводи відповідача не спростовують обєктивність проведеного розрахунку, оскільки він діяв протиправно і вивіз деревину з території, яка перебувала у законному віданні лісокористувача. З урахуванням наведеного, суд невправі прийняти як належний доказ показання запрошених відповідачем свідків: [PERSON][PERSON], які вказували що раніше бачили обрані відповідачем дерева як повалені. Суд не бере до уваги посилання сторони відповідача, що ним отриманий усний дозвіл у голови сільради на видалення та перевезення ним таких дерев. По-перше, згідно з п.п. 3,4 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1045 від 1 серпня 2006 року, з наступними змінами і доповненнями, за рішенням виконавчого органу місцевої влади на підставі ордера видалення зелених насаджень здійснюється лише у населених пунктах. По-друге, відповідач законних підстав для здійснення спеціального лісокористування у кварталі 140 виділу 13 біля с. Гніздище не отримував і будь-яких договірних відносин з діючим лісокористувачем не мав, до працівників лісокористувача не належав. Таким чином, відповідач діяв протиправно у своїх інтересах. За обставинами справи встановлено, що дерева були спиляні відповідачем з території, що належним чином відведена лісокористувачу - Городнянському районному дочірньому агролісогосподарському підприємству „Городнярайагролісгосп комунального підприємства „Чернігівоблагроліс Чернігівської обласної ради. Так, з державного акту на право постійного користування землею 11-ЧН № 001879 (64-67) та відповідно до опису меж вбачається, що квартал 140 виділу 13 біля с. Гніздище відведений лісокористувачу - Городнянському районному дочірньому агролісогосподарському підприємству „Городнярайагролісгосп комунального підприємства „Чернігівоблагроліс Чернігівської обласної ради. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство у деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Основним способом відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки дерев, є компенсація грошового еквівалента негативних наслідків лісопорушення, що зумовлено наявністю в структурі шкоди екологічної складової зруйнованих або пошкоджених зв'язків між елементами лісової екосистеми. Суд приходить до висновку, що відповідачем була заподіяна шкода лісокористувачу. ЇЇ розмір обчислений об'єктивно у відповідності до діючого законодавства. Разом з тим, враховуючи такі загальні засади цивільного законодавства як справедливість, добросовісність і розумність, суд дійшов висновку про можливість при розв'язанні спору застосувати положення ч.4 ст.1193 ЦК України. Так, відповідно до ч.4 ст. 1193 ЦК України, суд, у виняткових випадках, може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано злочином. Враховуючи вихідні дані на підставі яких було проведено розрахунок грошового еквівалента відшкодування шкоди, приймаючи до уваги, що дії відповідача по заподіянню шкоди лісовому господарству не визнані кримінальним правопорушенням (а.с.19), зважаючи на матеріальне становище відповідача, який після закінчення професійно-технічного училища не працевлаштований, не має стабільного заробітку і основний його дохід тільки від ведення особистого підсобного селянського господарства, суд дійшов висновку про доцільність зменшення розміру відшкодування шкоди до 5000 гривень. Саме таку суму суд визнає виваженою, справедливою, оскільки відшкодування шкоди в повному обсязі поставить відповідача у тяжке матеріальне становище, а цивільно-правова відповідальність не має на меті застосовування невиправданих обмежень. У відповідності до ст. 88 ЦПК України у звязку із задоволенням позовних вимог підлягають стягненню з відповідача на користь держави судовий збір.

Outcome: partial