Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-11 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з відповідачів в солідарному порядку на користь [PERSON] завдані збитки в розмірі 240\~644,00 грн та витрати по сплаті судового збору. В обгрунтування вимог вказано, що 23.11.2016 року, орієнтовно о 23:45 у будинку за адресою: [ADDRESS] сталась пожежа, внаслідок якої вказаному будинку були завдані пошкодження. Відповідно до звіту від 24.11.2016 року про причину виникнення пожежі, яка сталася в житловому будинку 23.11.2016 року за адресою: [ADDRESS] , складеного Головним інспектором ЖМВ Управління ДСНС України у Житомирській області ст. лейтенантом цивільного захисту [PERSON] , пожежа виникла внаслідок грубої необережності відповідачів, що на момент виникнення пожежі перебували у частині будинку, з якої почалася пожежа, та не забезпечили дотримання вимог правил пожежної безпеки при експлуатації печей. Потерпілим від пожежі є позивач, що є власником 46/100 будинку. Згідно висновку №445/05-2017 від 30.05.2017 року судового експерта Свистунова І.С., вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок пожежі, що сталася 23.11.2016 року і відновлення конструктивних елементів та їх оздоблювальних покриттів житлового будинку [ADDRESS] , згідно результатів проведеного обстеження та наданих на дослідження матеріалів, в діючих цінах на момент проведення дослідження, складає 240 644 грн, яку представник і просить стягнути з відповідачів. В судовому засіданні 12.11.2020 року представник позивача адвокат Васильєв В.А. підтримав позовні вимоги та просив задовольнити. В судовому засіданні 12.11.2020 року, за клопотанням представника позивача, було допитано свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судове засідання не з`явились. Від представника надійшла заява про проведення розгляду справи без його участі та участі відповідача, позовні вимоги представник не визнав та просив відмовити в задоволенні позовних вимог (а.с. 200). Одночасно представником подано заяву про застосування строку позовні давності, а також подано письмові пояснення. Так, згідно пояснень, представник вважає, що в даному випадку жодним рішенням компетентного органу, який вправі розглядати справи про притягнення до адміністративної чи кримінальної відповідальності особи за порушення правил протипожежної безпеки, вину [PERSON] не встановлено. У зв`язку із відсутністю в матеріалах кримінального провадження достовірної і повної інформації про об`єкт пожежі відповісти на питання щодо причин пожежі в категоричній формі не виявляється можливим. Позивачем не доведено розміру заподіяних збитків, оскільки посилання на експертне будівельно-технічне дослідження від 30.05.2017 № 445/05-2017 є нікчемним, так як відповідно до чинного законодавства у сфері проведення оціночної діяльності термін дії оцінки становить шість місяців (а.с. 203-205). Відповідач [PERSON] в судові засідання не з`являлась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причин неявки не повідомляла, відзиву на позовну заяву не надавала. З урахуванням положень ст. 211, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності відповідачів. Заслухавши пояснення представника позивача, свідків, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, зібрані сторонами, суд приходить до такого висновку. Встановлено, що згіно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (номер інформаційної довідки 18964583 від 21.11.2019 року, будинок [ADDRESS] належить на праві спільної частково власності [PERSON] (розмір частки 46/100) та [PERSON] (розмір частки 54/100) (а.с. 10-14). 23.11.2016 року в будинку [ADDRESS] сталась пожежа. Зі звіту про причину виникнення пожежі, яка сталась в житловому будинку 23.11.2016 року, складеного головним інспектором сектору запобігання надзвичайним ситуаціям Житомирського міського відділу Управління України в Житомирській області, за наслідками огляду місця пожежі, вбачається, що пожежа виникла в приміщенні кухні та розповсюджувалась із загорянням домашніх речей та меблів, поширилась на дерев`яне перекриття будинку, в результаті чого вогнем знищено перекриття даху на площі 100 кв.м., домашні речі та майно. Осередок пожежі знаходився в кухні у місці розташування автономної газової печі для опалення. Пожежа виникла в результаті порушення правил пожежної безпеки при експлуатації печей, оскільки встановлено, що мешканці дальньої частини будинку були відключені від газопостачання та з приходом холодів почали отоплювати газову піч дровами. В результаті чого, відбувся перенакал печі та загорілося перекриття стелі у місці розташування печі (а.с. 23-28). За вказаним фактом було зареєстровано кримінальне провадження №12016060020007416. В рамках вказаного кримінального провадження було призначено та отримано висновок експерта від 29.09.2017 року №6/6, яким встановлено, що осередок пожежі знаходився у правому нижньому куті північної стіни кімнати №1 західної частини житлового будинку (а.с. 46). У висновку експерта від 29.09.2017 року №6/6 зазначено, що початкове горіння наявне у західній частині житлового будинку та ознаки спрямованості поширення пожежі від правого нижнього кута північної кімнати №1 західної частини будинку, що підтверджується протоколом огляду місця події від 01.06.2017 року (а.с. 39). Свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які пояснили, що в частині будинку, де проживала сім`я [PERSON] , відключили газопостачання, після чого останні зняли батареї та здали на металобрухт, лишився лише котел, який був газовим, відповідачі в нього кидали дрова, він нагрівався та внаслідок чого почалась пожежа. Відповідно до висновку №445/05-2017 від 30.05.2017 експертного будівельно-технічного дослідження, вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок пожежі, яка сталась 23.11.2016 року і відновлення конструктивних елементів та їх оздоблювальних покриттів житлового будинку №5 по 2-му провулку Миру в м. Житомирі, складає 240\~644,00 грн (а.с. 71). Відповідно до вимог\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусила зробити для відновлення свого порушеного права. Як передбачено статтею 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом. Отже, цивільно-правова деліктна відповідальність - це забезпечений державним примусом обов`язок відповідальної особи відшкодувати потерпілому заподіяну шкоду. Відповідно до ст. 541 ЦК України \~солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Згідно ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Пунктом 2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому особа, яка заявляє вимоги щодо відшкодування майнової шкоди доводить лише факти заподіяння такої шкоди. Стаття 322\~ЦК України передбачає, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. У пункті 3.7.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України питань житлово-комунального господарства України від 17.05.2005 року № 76, забезпечення пожежної безпеки в жилих будинках покладається на власників цих будинків або на уповноважені ними органи, а в жилих приміщеннях (квартирах) також і на їх власників, наймачів (орендарів). Взаємні зобов`язання власника будинку, власника, наймача (орендаря) жилого приміщення щодо забезпечення пожежної безпеки повинні визначатися договором. Забезпечення пожежної безпеки в інших окремо розташованих на прибудинковій території спорудах і гаражах покладається на їх власників. Відповідно до частин 1-2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. З матеріалів справи вбачається, що відповідачі на момент виникнення пожежі проживали за адресою: [ADDRESS] , з пояснень відповідачів, що були відібрані 26.11.2016 року та надані у поясненнях від 12.11.2020 року вбачається, що останні фактично не заперечують, що пожежа сталась саме в тій частині будинку, де вони проживали. Взаємозв`язок доказів (звіту про причину виникнення пожежі від 24.11.2016 року, висновку експерта №6/6 від 29.09.2017 року та показань свідків) вказує на те, що причиною пожежі, що сталась 23.11.2016 року, є порушення саме відповідачами правил пожежної безпеки, що в причинному зв`язку із заподіяною [PERSON] шкодою у виді пошкодженого майна, на загальну вартість 240\~644,00 грн. Разом з тим, суд вважає позивачем належним чином не доведеною розмір збитків в сумі 261\~139,00 грн, оскільки долучені до справи документи (зокрема, кошторис) не засвідчений належним чином, відсутнє зазначення особи, якою виготовлений кошторис. Посилання представника відповідача на те, що згідно висновку експерта №6/6 відповісти на питання щодо причин пожежі в категоричній формі не виявляється можливим у зв`язку із відсутністю в матеріалах кримінального провадження достовірної і повної інформації про об`єкт пожежі, суд вважає таким, що не заслуговує на увагу, з огляду на те, що матеріали справи дають можливість встановити, що житловий будинок [ADDRESS] розділений на два власника, осередок загоряння (виникнення пожежі) виявлено у частині будинку, де проживають відповідачі. У Звіті від 23.11.2016 року вказано, що пожежа виникла в приміщенні кухні та розповсюджувалась із загорянням домашніх речей та меблів, поширилась на дерев`яне перекриття будинку; у висновку експерта від 29.09.2017 року №6/6 експертом було досліджено та визнано маловірогідною причину виникнення пожежі внаслідок теплових проявів електричної енергії (коротке замикання, перенавантаження, виникнення великих перехідних опорів тощо), що спростовує пояснення [PERSON] , відібрані 26.11.2016 року про те, що пожежа виникла у зв`язку з проводкою на даху будинку (а.с. 27). Посилання представника відповідача на те, що висновок №445/05-2017 від 30.05.2017 року є нікчемним, оскільки відповідно до чинного законодавства у сфері проведення оціночної діяльності термін дії оцінки становить шість місяців, спростовується тим, що висновок експертного дослідження та звіт про оцінку майна є різними видами досліджень. Згідно п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України №358 від 21.08.2014 року «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» (втратила чинність 13.04.2019 року) строк дії звіту про оцінку, що не може перевищувати шести місяців з дати оцінки, зазначається в такому звіті.\~ Порядок проведення експертних досліджень регулюється Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно якої строк дії висновку експертного дослідження не встановлюється. Іншими доказами, окрім як посиланнями на нікчемність висновку, доказ щодо вартості матеріального збитку, стороною відповідача не спростовано, клопотань про призначення судової експертизи для визначення вартості завданих збитків відповідачами заявлено не було. За таких обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та можливість їх задоволення у розмірі 240\~644,00 грн. Клопотання представника відповідача [PERSON] про застосування строків позовної давності до задоволення не підлягає, оскільки з урахуванням загального трирічного строку позовної давності, передбаченого ст. 257 ЦК України, дати, коли сталась пожежа 23.11.2016 року, дати звернення представника позивача з позовом до суду - 22.11.2019 року (а.с. 95), суд дійшов висновку, що для захисту своїх майнових прав позивач звернувся до суду в установлений законодавством строк. На підставі ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідачів на користь позивача судовий збір в розмірі по 1205,00 грн з кожного.

Outcome: approved