Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-22 00:00:00

Представник позивача [PERSON] 07.05.2021 звернувся до суду з указаним позовом та просив визначити [PERSON] додатковий строк у два місяці, який буде достатній для подання осатннім заяви про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] , померлого [INFO] . Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що [INFO] помер [PERSON] брат позивача. За життя [PERSON] належала земельна ділянка площею 6,9048 га, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Красівської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, яку він успадкував після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . [PERSON] заповітів не складав. З метою реалізації своїх спадкових прав позивач 03.11.2020 звернувся до державного нотаріуса Шостої криворізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] , оскільки є спадкоємцем за законом, проте отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як на поважність причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини позивач посилається на те, що йому не було відомо про смерть брата, оскільки останній вів аморальний спосіб життя, зловживав спиртним, на зв`язок з рідними не виходив, відсторонився від них, що не давало змоги позивачу вчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Оскільки, на переконання представника позивача, ці обставини є достатньо поважними, просить суд надати позивачу додатковий строк, - два місяці, який вважає буде достатнім для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті брата. Правом на участь у судовому засіданні сторони не скористалися. Представник позивача [PERSON] надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримував, наполягав на їх задоволенні (а.с.55). Представник відповідача Новопільської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області надав заяву про розгляд справи за відсутності представника (а.с.54). У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши письмові матеріали справи, дослідивши докази в їх сукупності, встановивши правовідносини, що виникли між сторонами, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер брат позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть останнього серії [NUMBER] від 05.03.2019 (а.с.24) та свідоцтвом про народження позивача та [PERSON] (а.с.14,15). За життя [PERSON] належала земельна ділянка площею 6,9048 га, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Красівської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, яку він успадкував після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] (а.с.17-18,20). У довідці Красівської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області від 20.10.2020 № 951 зазначено, що за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] був зареєстрований один (а.с.25). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 03.11.2020, після смерті [PERSON] спадкові справи не заводилися, свідоцтва про право на спадщину не видавались (а.с.50). Згідно зі ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування здійснюється за законом або заповітом. Частинами 1, 3 ст. 1268, ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270\~ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 Кодексу він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Із системного аналізу вказаних положень законодавства слідує, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у 6-місячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , почав відлік відповідно з дати його смерті та закінчився 05.09.2019. Судом встановлено, що після смерті [PERSON] до державного нотаріуса Шостої криворізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини звернувся лише брат померлого [PERSON] (а.с. 45). Однак, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.27). На підтвердження поважності пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини позивач посилається на те, що йому не було відомо про смерть брата, оскільки останній вів аморальний спосіб життя, зловживав спиртним, на зв`язок з рідними не виходив, відсторонився від них, що не давало змоги позивачу вчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Так, у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 за № 7 визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, як слідує з правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постановах у справах № 6-85цс12 від 26.09.2012 та № 6-1486цс15 від 04.11.2015, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані у випадку одночасної наявності двох обов`язкових умов: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. У силу ст. 12 ЦПК України, Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства та захисту права, повинен сприяти учасникам цивільних правовідносин, які звернулися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у реалізації ними цих прав, у тому числі спадкових. Наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, пов`язані з тим, що він з об`єктивних причин не зміг своєчасно подати заяву до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через відсутність відомостей про смерть брата, суд визнає поважними, на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України, приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог [PERSON] із визначенням йому додаткового строку, тривалістю в 2 (два) місяці, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата [PERSON] , померлого [INFO] , який слід обчислювати з дня набрання рішенням суду законної сили. Надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини, за відсутності спадкового спору стосовно прийняття спадкового майна, є підставою для оформлення за спадкоємцем спадкових прав у встановленому законом порядку.

Outcome: approved