Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-14 00:00:00

представник позивача Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» Івашова Е.Ю. звернулась до суду із позовом в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку, в сумі 44 596, 67 грн. та судового збору в сумі 2 270 грн. В обґрунтування позовних вимог представник Івашова Е.Ю. зазначила, що 29 жовтня 2020 року при перевірці представниками Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення за місцем проживання відповідачів за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.8.2.5 ПКЕЕН, що виразилося у самовільному підключенні електричного дроту до електричної мережі, яка не є власністю ОСР, з порушенням схеми обліку, а саме - накид проводу з підставної опори ВЛ-О, 22 кВ у дворі на внутрішньо домову мережу при встановленому ЗКОЕ, при включенні напруги в домі електричний лічильник не працює, вихідний провід ЗКОЕ відключений від внутрішньомобової мережі. Таким чином, електроенергія споживається, електролічильником не враховується. Виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 010486 від 29.10.2020 року. Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 44 596,67 грн. Враховуючи викладене, представник позивача звернулась до суду та просила стягнути з відповідача заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію в розмірі 44 596,67 грн. та витрати зі сплати судового збору в сумі 2 270 грн. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 27 квітня 2021 року було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Відповідачам було надано строк для подання відзиву на позовну заяву, однак у строк, встановлений судом, відзиву на позовну заяву відповідачем подано не було. Представник позивача Івашова Є.Ю. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити у повному обсязі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнали у повному обсязі, пояснили, що дійсно 29 жовтня 2020 року при перевірці представниками Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» за місцем проживання за адресою: [ADDRESS] , були виявлені порушення. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, відповідачів, дослідивши матеріали справи, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, ч. 1 ст. 11 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно із ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України). Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», «Правилами користування електричною енергією для населення» (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за №1357 від 26 липня 1999 року, норми яких діяли на час виникнення спірних правовідносин, «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562. Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Судом встановлено, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] є споживачами електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 00030389348 від 16 квітня 2021 року, наданого Бахмутським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) на запит суду щодо надання актового запису про смерть, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , актовий запис № 28, складений 22 січня 2021 року Виконавчим комітетом Соледарської міської ради Бахмутського району Донецької області. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 26 листопада 2020 року, посвідченого державним нотаріусом Соледарської державної нотаріальної контори Степановим В.В., спадкоємцем майна [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , є її син [PERSON] . Спадщина на яку видано свідоцтво складається з житлового будинку за адресою: [ADDRESS] (а.с. 36). Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності [PERSON] є власником будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 37). Згідно довідки, яка надана начальником відділу з реєстрації місця проживання фізичних осіб Соледарської міської ради, повідомлено, що згідно картотеки реєстраційного обліку відділу, [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстровані за адресою: [ADDRESS] (а.с.23, 24). За вимогами п.42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, норми якого діяли на час виникнення спірних правовідносин, (далі- Правил) споживач електроенергії зобов`язаний оплачувати спожиту електроенергію та здійснювати платежі відповідно до умов договору та Правил користування електричною енергією, вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку. Згідно ч.1 ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. За ч.ч.4, 5 ст. ст. 319, 322 ЦК України власність зобов`язує, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства. Отже, відповідачі є споживачами послуг, які надаються Акціонерним товариством «ДТЕК Донецькі електромережі», а відтак зобов`язані утримувати належний технічний стан електроустановок. Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Судом встановлено, що 29 жовтня 2020 року при перевірці представниками Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення за місцем проживання відповідачів за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.8.2.5 ПКЕЕН, що виразилося у самовільному підключенні електричного дроту до електричної мережі, яка не є власністю ОСР, з порушенням схеми обліку, а саме - накид проводу з підставної опори ВЛ-О, 22 кВ у дворі на внутрішньо домову мережу при встановленому ЗКОЕ, при включенні напруги в домі електричний лічильник не працює, вихідний провід ЗКОЕ відключений від внутрішньомобової мережі. Таким чином, електроенергія споживається, електролічильником не враховується. За цим фактом було складено акт № 010486 від 29.10.2020 року про порушення Правил використання електричної енергії, який був підписаний трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», а також відповідачем [PERSON] , який підписав вказаний акт без зауважень (а.с.5). Згідно протоколу № 261 від 17.11.2020 року на засіданні комісії Бахмутського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електроенергії» з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до акту №010486 від 29.10.2020 року було прийнято рішення про нарахування за без облікове споживання електричної енергії збитків на загальну суму 44 596, 67 грн. (а.с.7) Відповідна квитанція з повідомленням про необхідність сплатити заборгованість була направлена на адресу відповідачів (а.с.8). Відповідно до ст. 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Також споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці є порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної й теплової енергії, у тому числі самовільне підключення до об`єктів електроенергетики й споживання енергії без приладів обліку. Згідно з пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку. Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до абзацу другого пункту 4.1 Методики акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. Враховуючи вищезазначене, акт про порушення ПКЕЕН - це документ, який фіксує факт здійснення споживачем порушення ПКЕЕН. При цьому, акт про порушення ПКЕЕН вважається дійсним за умови, що в ньому зазначено зміст виявленого порушення, він складений на місці виявлення порушення та у присутності споживача, та якщо він підписаний споживачем та представником енергопостачальника або містить позначку про відмову споживача від підпису та підписаний трьома представниками енергопостачальника. В ході дослідження Акту про порушення ПКЕЕН встановлено, що членами комісії заповнено всі необхідні графи акту, а також в Акті належним чином викладено зміст виявленого порушення. Як вбачається зі змісту пп.6 п.3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: в тому числі у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника. Відповідно до ст.614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідачами не спростовано наявність виявлених актом порушень, що призвели до споживання без облікової електричної енергії, натомість визнано обставини. В протоколі засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПКЕЕН №261 від 17.11.2020 року, зазначено, що розрахунок суми необлікованої електричної енергії проведений згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Як вбачається зі змісту зазначеного протоколу, споживач в зазначений час на комісію не прибув. Згідно розрахунку збитків за актом про порушення ПКЕЕН №010486 від 29.10.2020 року вбачається, що визначена кількість недорахованої, безобліково спожитої електроенергії та її вартість склала 44 596,67 грн. (обсяг недорахованої електроенергії становить 14494 кВт/год., вартість недорахованої електроенергії становить 44 596, 67 грн.) (а.с.20). Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні встановлений факт порушення споживачами [PERSON] та [PERSON] правил користування електроенергією, в судовому засіданні відповідачі повністю визнали факт порушення правил користування електроенергією та були згодні з вартістю недорахованої електроенергії, яка становить 44 596, 67 грн. Таким чином, аналізуючи досліджені докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню повністю і з відповідачів слід стягнути заборгованість за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію, в розмірі 44 596, 67 грн. На підставі ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідачів на корить позивача судові витрати в сумі 2 270 грн.

Outcome: approved