Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-12 00:00:00

Представник позивача [PERSON], діючи на підставі довіреності в інтересах ПАТ КБ «ПриватБанк», пред'явила до суду позов шляхом подання позовної заяви до відповідача [PERSON], яким просить стягнути з останньої суму заборгованості за кредитним договором б/н від 24 травня 2016 року у розмірі 38509,71 гривень та судові витрати у розмірі 1600 гривень. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідач звернулася до ПАТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг та 24 травня 2016 року підписала заяву, згідно якої отримала кредит у розмірі 5000 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між нею та банком Договір про надання банківських послуг. У порушення умов вказаного договору відповідач не виконала належним чином свої зобов'язання за договором, у зв'язку з чим станом на 18 жовтня 2017 року за нею утворилась заборгованість у розмірі 38509,71 гривень, яка складається з заборгованості за тілом кредиту у розмірі 22573,49 гривень, заборгованості по відсоткам за користування кредитом у розмірі 4149,16 гривень, пені у розмірі 9477,07 гривень, штрафу (фіксованої частини) 500 гривень та штрафу (процентної складової) 1809,99 гривень. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 21 листопада 2018 року провадження по справі відкрито. Представник позивача [PERSON], яка діє на підставі довіреності, у судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявилася, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно і належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомила. 02 лютого 2018 року відповідач надала до суду відзив на позовну заяву, в якому вона зазначила, що 24 травня 2016 року звернулася до відділення ПАТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання кредиту у виді встановленого кредитного ліміту на кредитну карту у розмірі 5000 грн., де їй було запропоновано підписати анкету-заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, але фактично із зазначеними правилами вона ознайомлена не була, звернутись у відділенні банку до Інтернет ресурсу, де розміщені такі правила відповідач не мала можливості. Протягом деякого часу відповідач користувалася кредитною карткою, знімала кредитні кошти та вносила щомісячні платежі. Після предявлення ПАТ КБ «ПриватБанк» позову до суду, відповідач дізналася про існування у неї заборгованості. [PERSON] зазначає, що зі змісту позовної заяви ПАТ КБ «ПриватБанк» не зрозуміло, коли саме та до якого розміру збільшився кредитний ліміт, не зазначено, яку саме з чотирьох карт «Універсальна» вона отримала та відповідно до яких тарифів необхідно розраховувати заборгованість за кредитом. Зазначені в позові суми заборгованості відрізняються від сум, зазначених в розрахунку, а отже сума заборгованості, яку просить стягнути з неї позивач є недоведеною. Крім того, відповідно до розрахунку заборгованості, штраф і пеня нараховані за одні і ті ж порушення, тому відповідач вважає вимоги позивача щодо стягнення з неї одночасно штрафу і пені подвійною цивільно-правовою відповідальністю, що є незаконним. Враховуючи викладені обставини, відповідач заперечує проти задоволення позову у повному обсязі. 17 квітня 2018 року представник позивача [PERSON], яка діє на підставі довіреності, надала до суду відповідь на відзив відповідача в якій зазначила, що позивачем до суду надана копія анкети-заяви від 24 травня 2016 року, з якої вбачається інформація необхідна для отримання кредитної картки, заява заповнена відповідачем особисто, зокрема з вказаної анкети-заяви вбачається, що [PERSON] висловила згоду про укладення договору шляхом отримання кредитної картки «Універсальна» та особистим підписом засвідчила, що вона згодна з тим, що ця заява разом із памяткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами становить між нею та банком договір про надання банківських послуг. Відповідач ознайомилася та згодна з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які були надані їй для ознайомлення у письмовому вигляді. До матеріалів позовної заяви долучено довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», з якої вбачається що відповідачу встановлено поточну процентну ставку у розмірі 3,6% ( 43,2% на рік), вказано розмір комісій та штрафів. Тобто, сторонами при укладенні договору були обговорені всі істотні умови. Умови і Правила надання банківських послуг, а також Тарифи банку є загальнодоступною інформацією, яка розміщена у відділеннях банку та на офіційному сайті банку. Відсутність підпису відповідача в Умовах, при наявності її письмового свідчення про те, що вона ознайомлена у письмовому вигляді та згодна з Умовами та Тарифами, що заява разом з Умовами та Тарифами складають договір про надання банківських послуг не є підставою вважати, що Умови укладені поза межами договору та є недопустимими доказами. Випискою з карткового рахунку підтверджується, що відповідачу було встановлено кредитний ліміт, вона користувалася грошима, отримувала кошти через банкомат, здійснювала розрахунки через термінали, в касах магазинів, а отже й отримувала кредитну картку «Універсальна», оскільки проведення вказаних операцій є неможливим без наявності картки. Відповідач частково сплачувала заборгованість за договором, що підтверджується випискою про рух коштів. Виписка з банківського рахунку містить інформацію про рух коштів на балансі карткового рахунку відповідача баланс станом на дату укладення договору (надана сума кредиту, всі операції за картковим рахунком, з визначенням дати проведення операції та визначенням проведеної операції, зазначенням суми на балансі рахунку після проведеної операції). Відповідачем розрахунок заборгованості не спростований, контррозрахунок не наданий, судово-економічні експертизи по справі не призначались. Щодо перевищення ліміту представник позивача зазначила, що відповідно до виписки по рахунку, відповідач за допомогою кредитної картки скористалася сервісом «Оплата частинами», тобто сервісом, який дає можливість клієнту придбати товар або послугу в торгово-сервісних підприємствах та/або інтернет магазинах за 30 секунд в розстрочку кредитною карткою та відповідно до якого оплата товару або послуги здійснюється шляхом списання щомісячних платежів з картки клієнта. 16 листопада 2016 року під час списання чергового щомісячного платежу по оплаті частинами відповідачем було використано всю суму кредитного ліміту, списання коштів здійснено за рахунок овердрафту, що спричинило перевищення тіла кредиту над розміром встановленого кредитного ліміту. Заперечення відповідача про незаконність одночасного нарахування пені та штрафу позивач вважає помилковим, оскільки згідно ст. 549 ЦК України пеня і штраф є формами неустойки, але не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності, а є різновидами штрафних санкцій. Принцип свободи договору дає право банку передбачати в кредитних договорах відповідальність за невиконання або неналежне виконання зобовязання у вигляді штрафу і за несвоєчасне виконання грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання у вигляді пені. Застосування банком в кредитному договорі штрафу і пені як окремих видів неустойки не є подвійним притягненням до відповідальності, адже характер правопорушень в даному випадку різний. Щодо правомірності внесення змін до умов та правил надання банківських послуг та тарифів банку представник позивача зазначила, що відповідно до умов договору право зміни кредитного ліміту банк залишає за собою в односторонньому порядку за власним рішенням банку та без попереднього повідомлення клієнта. Відповідач мала можливість самостійно знайомитися з балансом свого карткового рахунку шляхом отримання інформації через Інтернет. Перед підписанням кредитного договору відповідач мала можливість ознайомитися з його умовами і в разі незгоди відмовитися від укладення такої угоди. Відповідача влаштовували вказані умови договору, про що свідчить її підпис, а тому заперечення відповідача позивач вважає необґрунтованими. Крім того, представник позивача зазначила, що розрахунок заборгованості не є первинним документом за своєю природою, а є інформаційним документом за фактом обробки фактичного операційного руху грошових коштів по рахунках кредитної угоди, а також відображує стан нарахувань в певні періоди часу. Банківська виписка має статус первинного документу, що підтверджено Переліком типових документів, затвердженого наказом Міністерства юстиції від 12 квітня 2012 року №578/5. Користуючись кредитними коштами відповідачу були відомі і зрозумілі умови договору, твердження відповідача щодо не знання тарифів, умов та правил не відповідають дійсним обставинам справи. Враховуючи, що в судове засідання не зявились всі учасники справи, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Як вбачається зі змісту анкети-заяви [PERSON] про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку, Витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», Умов та правил надання банківських послуг, між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] був укладений кредитний договір №б/н від 24 травня 2016 року, за умовами якого банк надає відповідачу кредит у розмірі 5000 гривень зі сплатою відсотків за користування кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Згідно зі\~ст. 629 ЦК України\~договір є обов'язковим для виконання сторонами. Відповідно до ч. 1\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Положенням ч. 1\~ст. 634 ЦК України\~передбачено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний стороною (сторонами). Відповідно до ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. За приписами ч.ч.1,2 ст.640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Відповідно до Розділу 1 Загальних положень Умов та Правил надання банківських послуг, які розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) ПАТ КБ «ПриватБанк»,

Outcome: partial