Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-29 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому посилається на те, що спілка являється власником квартири [ADDRESS]. Згідно довідки № 543 від 10.02.2018 року за даною адресою проживає відповідач [PERSON] , [INFO]. Стведжує,що [PERSON] спілка направила вимогу про виселення, яку він отримав 05.02.2018 року. Проте,вимогу про виселення не виконав та продовжує проживати у спірній квартирі, не сплачуючи комунальних платежів. На підставі викладеного, просить суд визнати [PERSON] таким, що втратив право користування згаданою квартирою та виселити його . В судове засідання представник позивача не з»явився. Надіслав до суду заяву про слухання справи без його участі, в якій також вказує, що позовні вимоги підтримує та у разі неявки відповідача не заперечує проти розгляду справи без його участі та ухвалення заочного рішення. Справа слухалась у відсутності відповідача, який не зявився в судове засідання незважаючи на те, що повідомлявся судом про час та місце розгляду справи за зареєстрованою адресою його місця проживання. Крім того, його виклик було здійснено через розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Відповідно до ч.ч. 11, 12 ст. 128 ЦПК України - відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Порядок публікації оголошень на веб-порталі судової влади України визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності\~до вимог\~п.п\~1,2,4,\~ч.1\~ст.\~280\~ЦПК України\~-\~суд може\~ухвалити заочне\~рішення на\~підставі наявних\~у справі\~доказів за\~одночасного існування\~таких умов:\~відповідач належним\~чином повідомлений\~про дату,\~час і\~місце судового\~засідання; відповідач\~не зявився\~в судове\~засідання без\~поважних \~прчин або\~без повідомлення\~причин; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Оскільки представник позивача не заперечував проти розгляду даної справи за відсутності відповідача, суд вважає, що по справі слід ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши письмові докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Згідно ч.ч.\~1-3\~ст.\~89\~ЦПК України\~-\~суд оцінює\~докази за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~обєктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів. Жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний звязок\~доказів у\~їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України- кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, судом встановлено, що відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно та свідоцтва про право власності , Кредитна спілка «Буковинський Альянс» являється власником квартири [ADDRESS](а.с.9-10). Відповідно до ст.4\~Закону України «Про власність»\~власник на свій розсуд володіє, користується і розпоряджається належним йому майном. Згідно зі ст.48\~Закону України «Про власність»\~власник може вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст.16,\~386,\~391 ЦК України. Як вбачається з наведених вище норм цивільного законодавства України наявні підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю. Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі № 24-150/0/4-13 від 28.01.2013 «Про практику застосування судами законодавства під час розгляду цивільних справ про захист права власності та інших речових прав» роз»яснив, що розглядаючи позовні вимоги про усунення перешкод у користуванні власністю, а саме житловим приміщенням, слід звертати увагу, що реєстрація місця проживання є похідним правом від права користування житлом, питання про зняття з реєстрації колишніх членів сім»ї власника будинку залежить від вирішення питання про їх право проживання в цьому будинку (відсутність такого права, втрата права користування). Згідно довідки КЖРЕП№ 11 , відповідач зареєстрований за згаданою адресою ( а.с. 11). Відповідно до ст. 391 ЦК України - власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Виселення із займаного житлового приміщення допускається лише з підстав, встановлених законом (ст. 109 ЖК), добровільно або в судовому порядку. Підстави і порядок виселення з житлового приміщення встановлюються Житловим кодексом, відповідно до якого виселення може бути: з наданням іншого упорядженого житлового приміщення; з наданням іншого житлового приміщення; без надання житлового приміщення. Наймачі та члени їх сімей, які проживають в житлових будинках державного і громадського житлового фонду, можуть бути виселені з наданням іншого упорядженого житлового приміщення, якщо будинок (житлове приміщення): підлягає знесенню; загрожує обвалом; підлягає переобладнанню на нежитловий. Виселення без надання іншого житлового приміщення може настати у разі: 1) руйнування або псування житла наймачем або іншими особами, за дії яких він відповідає; 2) використання житла наймачем або особами, за дії яких він відповідає, не за призначенням; 3) систематичного порушення наймачем або особами, за дії яких він відповідає, прав та інтересів сусідів; 4) незаконного зайняття житлового приміщення. Судом встановлено,\~що відповідачу не видавався ордер на вселення у спірну квартиру, договір найму вказаного приміщення не укладався, отже, відповідач користується спірним житловим приміщенням без законних на те підстав, а тому підлягають виселенню з нього без надання іншого житлового приміщення. \~На підставі\~наведеного вище,\~ враховуючи\~положення ст.\~264\~ЦПК України,\~відповідно до\~якої під\~час ухвалення\~рішення суд\~,\~окрім іншого\~вирішує такі\~питання: чи\~мали місце\~обставини (факти),\~якими обґрунтовувалися\~вимоги та\~заперечення та\~якими доказами\~вони підтверджуються; чи\~є інші\~фактичні дані,\~які мають\~значення для\~вирішення справи\~та докази\~на їх\~підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова\~норма підлягає\~застосуванню до\~цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити , беручи до уваги подання допустимих доказів по справі , суд вважає за можливе прийняти рішення про задоволення позовних вимог. Крім того, відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України - судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судовий збір в сумі 1762,00 грн.

Outcome: approved