Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-30 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Врублевський В.В., який діє на підставі Ордеру на надання правової допомоги, серія ДН №060111 від 10 квітня 2021 року, звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Слов`янської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що [INFO] в м. Донецьку помер [PERSON] , який є батьком позивача [PERSON] . Після його смерті залишилась спадщина, однак [PERSON] не зміг подати у встановлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини, оскільки батько помер та похований в м. Донецьку, що є тимчасово окупованою територією України, та Свідоцтво про смерть [PERSON] він отримав лише 20 січня 2021 року. 29 березня 2021 року позивач через представника звернувся до нотаріуса з Заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак з огляду на пропущений шестимісячний строк нотаріус відмовив у здійснені нотаріальної дії та порадив звернутися до суду за продовженням строку на прийняття спадщини. Просить суд визначити [PERSON] , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька [PERSON] , який помер [INFO] , терміном в 1 місяць. Представник позивача [PERSON] адвокат Врублевський В.В., у судове засідання не з`явився, до суду надав Заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник відповідача - Слов`янської міської ради Донецької області, у судове засідання не з`явився. 20 травня 2021 року на адресу суду направлено Клопотання за підписом міського голови Лях В.М., у якому Слов`янська міська рада просить суд розглянути справу без їх участі та винести рішення на розсуд суду. Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги представника позивача [PERSON] адвоката Врублевського Віктора Вікторовича до Слов`янської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Як встановлено у судовому засіданні, позивач [PERSON] є сином [PERSON] . Вказані обставини підтверджується Свідоцтвом про народження (а.с. 8). [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] в м. Донецьку, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданим 20 січня 2021 року Жданівським міським Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Актовий запис № 4 (а.с.12). В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , через свого представника, звернувся до приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Донецькій області Бігуна В.В. з Заявою про прийняття спадщини, але 29 березня 2021 року нотаріусом було видано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою [PERSON] у прийнятті Заяви про видачу Свідоцтва про право на спадщини після померлого [PERSON] , відмовлено, оскільки ним пропущений шестимісячний строк для звернення з Заявою про прийняття спадщини (а.с.15). Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Як вбачається із матеріалів справи, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у м. Донецьку Донецької області (а.с. 12). Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав Заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску. У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи». В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання Заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини [INFO] , позивач зазначає, що його покійний батько проживав на тимчасово окупованій території у м. Донецьку Донецької області, після його смерті, йому довелося витрачати додатковий час для отримання Свідоцтва про смерть відповідного зразку, звертатися до суду з Заявою про встановлення факту смерті батька в певний час, тому він не мав можливості своєчасно подати Заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори. У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування» п.24 (абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникає з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд мас враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій». Таким чином, оскільки позивач є єдиним спадкоємцем за законом, інших спадкоємців немає, спадкова справа на спадщину, відкриту після померлого [PERSON] не заводилася, позивач не прийняв спадщину у встановлений законом строк, через об`єктивні труднощі в отриманні Свідоцтва про смерть батька належного зразка та у зв`язку із тим, що м. Донецьк Донецької області є територією, де органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, що свідчить про поважність причини пропуску позивачем строку для звернення до нотаріальної контори із Заявою про прийняття спадщини, та враховуючи норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, суд приходить до переконання, що позивачем надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини у період часу з 30 листопада 2019 року до 30 травня 2020 року, а тому позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. На підставі викладеного,\~\~

Outcome: approved