Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-08 00:00:00

Представник Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Василенко І.Ю. звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова між [PERSON] та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради у редакції, викладеній у позовній заяві та стягнути з відповідача на користь позивача понесені на сплату судового збору витрати у розмірі 1921,00 грн. Обгрунтовуючи заявлені позовні вимоги представник позивача посилається на те, що відповідач [PERSON] є замовником щодо об`єкту «Реконструкція нежитлових приміщень магазину непродовольчих товарів 1-го поверху № 3-1-:-3-4 в житловому будинку літ. «А-4» з улаштуванням окремого входу по [ADDRESS] » введеного в експлуатацію декларацією про готовність до експлуатації об`єкта від 30.01.2019 № ХК 141190301157. Загальна площа об`єкта прийнятого в експлуатацію єдиним дозвільним документом складає 52,20 кв.м. На відповідача, як на замовника поширюється дія\~Закону № 3038-VI. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта [PERSON] не виконала покладеного на неї\~Законом № 3038-VI\~обов`язку, щодо укладення договору про пайову участь і не звернулась до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Зазначає, що не укладення відповідачем вказаного договору не звільняє її від виконання обов`язку в натурі. Листом Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради направлено відповідачу пропозицію про укладення договору від 16.10.2019 № 443/0/114-19, яка містила два примірника проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова разом із розрахунком величини пайової участі та повідомлено, що у разі не врегулювання питання у визначений термін, матеріали будуть направлені для вирішення питання в судовому порядку. Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей від [PERSON] до Департаменту економіки та комунального майна, чи до Харківської міської ради не надходило. Ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь є порушенням зобов`язання, прямо передбаченого законодавством. На підставі викладеного позивач звернувся до суду з даним позовом. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.01.2020 справу передано для розгляду судді Ніколаєнко І.В. Ухвалою суду від 16.01.2020 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання. У зв`язку зі звільненням [PERSON] з посади судді Київського районного суду м. Харкова у відставку, відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, за наслідками повторного автоматизованого розподілу судової справи, зазначена справа 17.04.2020 передана в провадження судді Колесник С.А. Ухвалою суду від 21.04.2020 цивліьну справу прийнято до провадження судді Колесник С.А., призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 03.09.2020 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача у судове засідання не з`явився, до суду 20.10.2020 подано клопотання представника Департаменту економіки та комунального майна ХМР Цуварева О.Ф., відповідно до якого просить провести судове засідання за відсутності представника Департаменту, зазначив, що проти винесення заочного рішення не заперечує та підтримує в повному обсязі позовні вимоги (а.с.84). Відповідач у судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час і місце проведення судового розгляду повідомлялась належним чином, шляхом направлення повідомлення про виклик на судове засідання за місцем реєстрації (а.с. 83, 89, 90). Частиною 1 ст.131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (ч.3 ст.131 ЦПК України). Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до ч.2 ст.191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Відповідач не використала наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явилась у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у її відсутності до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача. Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надала, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Відповідно до ухвали суду від 09.12.2020, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлялась про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно ч.4\~ст.223 ЦПК України\~ постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Частиною 1\~ст. 2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3\~статті 129 Конституції України\~визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 6\~Конвенції\~про\~захист прав\~людини\~і\~основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Згідно\~ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність»\~під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт. За змістом\~ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до\~статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій. Відповідно до\~ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~замовник об`єкта будівництва зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. За змістом положень частини 1\~статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього\~Закону. Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, до якого 22 травня 2013 року відповідним рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради були внесені зміни. Відповідно до вказаного Порядку № 983 пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено цим Порядком. Для укладення такого договору замовник зобов`язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше ніж за 30 календарних днів до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Судом встанволено, що відповідач [PERSON] є замовником щодо об`єкту «Реконструкція нежитлових приміщень магазину непродовольчих товарів 1-го поверху № 3-1-:-3-4 в житловому будинку літ. «А-4» з улаштуванням окремого входу по [ADDRESS] » введеного в експлуатацію декларацією про готовність до експлуатації об`єкта від 30.01.2019 № ХК 141190301157. Загальна площа об`єкта прийнятого в експлуатацію єдиним дозвільним документом складає 52,20 кв.м. На відповідача, як замовника поширюються дії Закону №\~3038 щодо взяття пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова та обов`язкового укладення договору щодо цього обов`язку. Однак, на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта відповідач не виконала покладеного на нього законодавством обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернулась до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. У порушення вимог частин 3, 5, 8 ст. 40 Закону №\~3038 [PERSON] не звернулась до позивача до введення об`єкта в експлуатацію із зверненням про укладення договору про пайову участь із додаванням до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками, тому позивачем здійснено розрахунок величини пайової участі для відповідача у відповідності до 2 абзацу ч. 5 ст. 40 Закону № 3038 та Порядку № 983. Не укладення відповідачем договору про пайової участі до прийняття об`єкту нерухомого майна до експлуатації не звільняє відповідача від виконання цього обов`язку після прийняття об`єкта в експлуатацію. Відповідно до положень статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (п. 1 ст. 612 ЦК України). Оскільки згідно положень ст.\~40 Закону № 3038-VI пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м.\~Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова зобов`язання з пайової участі є грошовим зобов`язанням, яке виникає з договірних відносин. Відповідно до положень ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Пунктом 5.12. Порядку № 983 також встановлено, що день набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору з питань пайової участі, вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше. Встановлені Порядком № 983 умови щодо участі\~замовників у розвитку інфраструктури міста Харкова поширюються на всі без винятку випадки здійснення будівельних робіт, які охоплюють випадки забудови у розумінні\~статті 2 Закону № 3038. Замовник, який має намір здійснити реконструкцію об`єкта, якщо після проведення будівельних робіт загальна площа об`єкта, який приймається в експлуатацію єдиним дозвільним документом, перевищує 300 квадратних метрів та у разі якщо замовником є фізична особа, зобов`язаний укласти договір про пайову участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 05.12.2019 у справі № 922/4250/17, 28.10.2019 у справі № 352/1129/16, від 15.04.2019 у справі № 642/3423/17,від 04.06.2018 у справі № 908/6331/15, від 25.05.2018 у справі № 903/736/17, від 07.05.2018 у справі № 908/6328/15. Пунктом 5.1 Порядку № 983 встановлено, що у разі встановлення факту будівництва та прийняття об`єкта в експлуатацію без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради надсилає замовнику рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору. На виконання положень п. 5.1. Порядку № 983 листом-повідомленням Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради від 12.06.2019 № 305/0/114-19 проінформовано відповідача про необхідність звернення до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. На виконання положень п. 5.3. Порядку № 983 Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради направлено відповідачу пропозицію про укладення договору від 16.10.2019 № 443/0/114-19, яка містила два примірника проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від [PERSON] не надходило. Ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь є порушенням зобов`язання, прямо передбаченого чинним законодавством. Невиконання такого зобов`язання не звільняє відповідача від обов`язку укласти договір про пайову участь. Такою відмовою відповідач порушує права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі на створення та розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погодженні ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч. 9 ст. 40 Закону № 3038-VI істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін. Відповідно до ч. 5 ст. 40 цього Закону величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і поза майданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. На виконання\~даної норми,\~пунктом 6\~рішення виконавчого\~комітету Харківської\~міської ради\~від 26.12.2018\~№ 983\~«Про пайову\~участь замовників\~у розвитку\~інфраструктури м.\~Харкова» визначено,\~що у разі ненадання замовником зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об`єкта або якщо загальну кошторисну вартість будівництва об`єкта не визначено згідно з будівельними нормами, встановити такі нормативи одиниці створеної потужності, розраховані спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань містобудування та архітектури, на рівні: - показників опосередкованої вартості спорудження житла для Харківської області, розрахованої на останню дату до введення об`єкта в експлуатацію - для житлових будинків; - опосередкованої вартості адміністративних будинків, які споруджуються на території України, на останню дату до введення об`єкта в експлуатацію - для нежитлових будівель та споруд; - опосередкованої вартості будинків садибного типу, які споруджуються на території України, на останню дату до введення об`єкта в експлуатацію - для індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових та дачних будинків. Для об`єктів, які збудовано без дозволу на виконання будівельних робіт, кошторисна вартість будівництва об`єкта визначається на підставі експертної оцінки уповноваженої організації, що має право на її проведення, яка надається замовником разом із заявою про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Крім того, зазначені нормативи одиниці створеної потужності, які необхідно застосовувати у разі ненадання замовником зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об`єкта визначені пунктом 5.4. Порядку № 983. Оскільки [PERSON] \~не надано\~позивачу зведений\~кошторисний розрахунок\~вартості будівництва\~об`єкта\~та не\~підтверджено,\~що загальну\~кошторисну вартість\~будівництва об`єкта\~визначено згідно\~з будівельними\~нормами, державними стандартами і правилами, розрахунок величини пайової участі, який є істотною умовою договору зроблено позивачем згідно з листом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26.01.2018 № 7/15-945 «Про індекси зміни вартості будівельних робіт станом на 1 січня 2018 року». Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 909/743/17, від 23.04.2019 у справі № 904/914/18 та від 23.01.2019 № 344/16651/16. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як напідставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до вимог\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ч. 1, 2, 5\~ст. 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.\~\~Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку про те, що позивачем обґрунтовані та доведені позовні вимоги, слід визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради в запропонованій редакції та вважати днем укладення договору день набрання рішенням суду законної сили. Згідно з ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому суд стягує з відповідача [PERSON] на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved