Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-30 00:00:00

Представник позивача [PERSON] - адвокат Коновал А.М. звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом (з урахуванням уточнень від 16.07.2020 року), в якому просить визначити додатковий строк, достатній для подання [PERSON] заяви щодо прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю у два місяці, з зауваженням того, що початком додаткового строку потрібно вважати наступний день після дня набрання рішенням законної сили. На обґрунтування уточнених позовних вимог зазначалося, що [INFO] помер [PERSON] , який на час смерті проживав за місцем реєстрації за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з чим відкрилася спадщина. Позивач по справі є сином померлого [PERSON] 11.07.2019 року державним нотаріусом П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Литвиненко Ю.Ю. видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини. Представник позивача зазначає, що позивач не мав можливості звернутися в шестимісячний строк від дні смерті батька із заявою про прийняття спадщини, оскільки має серйозні проблеми зі станом свого здоров`я, а саме [PERSON] страждає на хронічне захворювання центральної нервової системи з народження, у зв`язку з чим потребує постійного лікування. Саме через потребу в постійному лікуванні, як і обставин взаємопов`язаних зі станом його здоров`я, [PERSON] не зміг своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Крім того, позивач навіть не був освідчений щодо смерті батька, так як дізнався про дані обставини за наслідком отриманого листа № 2802/0214, надісланого на адресу позивача за підписом завідуючого П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 19.08.2019 року дану позовну заяву залишено без руху, надавши позивачу строк 10 днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків. 30.08.20219 представником позивача [PERSON] - адвокатом Коновалом А.М. подано уточнену позовну заяву. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05.09.2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 21.02.2020 року закрито підготовче засідання у справі, призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. 08.04.2020 року представником позивача [PERSON] - адвокатом Коновалом А.М. подано клопотання про витребування доказів. 08.04.2020 року представником позивача [PERSON] - адвокатом Коновалом А.М. подано клопотання про виклик свідків. 09.04.2020 року представником позивача [PERSON] - адвокатом Коновалом А.М. подано клопотання про витребування доказів. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27.04.2020 року поновлено представнику позивача [PERSON] - адвокату Коновалу А.М. пропущений строк для подачі клопотання про витребування доказів та заяви про виклик свідків. Витребувано з Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна клінічна лікарня № 3» (61068, м. Харків, вул. Академіка Павлова, 46), Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Міський психоневрологічний диспансер № 3» (61002, м. Харків, вул. Алчевських, 32) інформацію про те, чи перебував або перебуває на обліку [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , або чи звертався останній за відповідною медичною допомогою до вказаних медичних закладів, якщо так, який встановлений діагноз з урахуванням того, чи міг стан здоров`я [PERSON] вплинути до здійснення ним дій, супроводжених до самостійного звернення до нотаріальної контори у передбачений законом строк з приводу подачі заяви про прийняття спадщини.Викликано в судове засідання свідка [PERSON] 22.06.2020 року на адресу суду з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 247/2019 після померлого [INFO] [PERSON] . 14.07.2020 року представником позивача [PERSON] - адвокатом Коновалом А.М. подано заяву про заміну первісного відповідача Харківську міську раду належним відповідачем [PERSON] . Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14.07.2020 року замінено первісного відповідача Харківську міську раду належним відповідачем [PERSON] , яка 28.02.2019 року звернулася до 11-ї Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті її брата [PERSON] . 16.07.2020 року представником позивача [PERSON] - адвокатом Коновалом А.М. подано уточнений позов до відповідача [PERSON] . Представник позивача [PERSON] - адвокат Коновал А.М. у судовому засіданні уточнений позов підтримав та просив його задовольнити.. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, не з`явилася в судове засідання без повідомлення причин, не подала відзиву на позов. Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи. В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання ЦПК України, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян. Крім того, недотримання строків розгляду справ порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади. Будучи обізнаним про розгляд справи судом, відповідач відзиву та жодних доказів не подав, а тому розгляд справи здійснений судом на підставі наявних доказів, що містяться в матеріалах справи. За наявності одночасного існування умов, передбачених положеннями ст.280 ЦПК України, суд вважав можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечував позивач. Представник П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заяви про розгляд справи без представника нотаріальної контори. Суд, вислухавши сторони по справі, дослідивши матеріали справи та докази, наведені в обґрунтування позову, вважає, що позовні вимоги позивача законні, обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлено, що рідним батьком позивача [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане Палацом новонароджених м. Харкова 11.06.1998 року, актовий запис № 2838). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , видане 12.12.2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 18560. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна об`єкта нерухомого майна, сформованої 09.07.2020 року, [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу, реєстрований № 4150, посвідчений 04.08.2009 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Костенко С.А. 28.02.2019 року Одинадцятою Харківською державної нотаріальною конторою заведена спадкова справа № 247/2019 року після померлого [INFO] [PERSON] . Крім того, з наданої під час судового розгляду по суті вищезазначеної цивільної справи 22.06.2020 року на запит суду спадкової справи № 247/2019, заведеної Одинадцятою Харківською державною нотаріальною конторою 28.02.2019 року, встановлено, що підставою для заведення спадкової справи став факт звернення 28.02.2019 року із заявою про прийняття спадщини після смерті рідного брата - [PERSON] , який помер [INFO] , до Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори відповідачки [PERSON] . У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частина 1 ст. 1222 ЦК України визначає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У відповідності до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до положень ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , який пом ер 11.12.2018 року, встановлюється по 11.06.2019 року. Матеріали справи свідчать, що 19.06.2019 року, тобто після спливу строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , на адресу позивача [PERSON] П`ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою направлений лист за вих. № 2802/02-14, з якого вбачається, що після померлого [PERSON] відкрилася спадщина. 01.07.2020 року позивач звернувся до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька [PERSON] , який помер [INFO] . Постановою державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Литвиненко Ю.Ю,. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті померлого [INFO] [PERSON] , оскільки заяви про згоду на подачу заяви про прийняття спадщини [PERSON] від спадкоємця, який прийняв спадщину, до нотаріальної контори не надходило. У зв`язку з чим неможливо встановити факт прийняття спадщини [PERSON] після померлого [INFO] [PERSON] . Згідно висновків, які містяться в Постанові Верховного Суду по справі №372/1937/17 від 16.01.2019 (режим доступу в ЄДРСР: 79313794), а також інших постанов Верховного суду, долучених за заявою позивача, незначний пропуск строку є поважною причиною для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як зазначено в пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України 30.05.2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що у випадку, коли особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, вона може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України (абз.1 п. 24 Постанови). У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини (абз.7 п. 24 Постанови). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив 11.06.2019 року, повідомлення з нотаріальної контори про відкриття спадщини після смерті [PERSON] позивач отримав 19.06.2019 року, з заявою про прийняття спадщини звернувся до нотаріальної контори 01.07.2019 року, а позов до суду було пред`явлено 14.08.2019 року, тобто пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила суду, що з батьком позивача [PERSON] вона була розлучена з 1994 року, їхній син - позивач [PERSON] після розлучення проживав із нею, з батьком спілкувався край мало, виключно по стаціонарному телефону. В телефонних розмовах [PERSON] повідомляв їм, що він живе сам, після розлучення ні з ким не одружувався, інших дітей, крім позивача, не мав. Враховуючи таке обмежене спілкування про смерть [PERSON] вони дізналися із запізненням, тільки після отримання листа з боку нотаріальної контори. Також свідок підтвердила, що з 6 місячного віку позивач страждає психічними розладами, по декілька разів на рік перебував на стаціонарному лікуванні, систематично приймає ліки, які мають побічні дії та негативно впливають на концентрацію уваги, викликають стан сонливості. Через такі особливості позивач не працює, догляд за ним у побуті здійснює мати. Крім вказаних обставин судовим розглядом було встановлено, що позивач відповідно до довідки від 10.07.2019 року, виданої КНП «Міський психоневрологічний диспансер № 3» Харківської міської ради, страждає на хронічне захворювання центральної нервової системи з народження, у зв`язку із чим потребує постійного лікування. З відповіді на запит суду КНП «Міський психоневрологічний диспансер № 3» Харківської міської ради від 14.05.2020 року № 3276 вбачається, що [PERSON] спостерігається в КНП «Міський психоневрологічний диспансер № 3» Харківської міської ради з 1998 року, діагноз: органічний розлад особистості та поведінки внаслідок захворювання, ураженні і дісфунція головного мозку. Оскільки поважність причин пропуску строку є оціночною категорією і встановлюються у кожному конкретному випадку судом, суд приходить до висновку, що матеріалами справи встановлено, що позивач дійсно не звернувся у встановлений законом строк після смерті [PERSON] до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, через стан здоров`я. Викладені обставини суд вважає поважними і такими, що свідчать про наявність об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для вчинення спадкоємцем [PERSON] дій щодо прийняття спадщини, а також враховуючи, що пропущений строк є незначним, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача і визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини в один місяць з дня набрання рішення суду законної сили, який вважає достатнім. Питання щодо розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved