Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-16 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором від 06.03.2020 року в розмірі 422220,88 грн., а також стягнути судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 06.03.2020 року між Акціонерним товариством «Акціонерний комерційний банк «КОНКОРД» та [PERSON] укладено кредитний договір про надання кредитних коштів шляхом безготівкового зарахування кредитних коштів на картковий рахунок у розмірі 300 000 грн. строком на 24 місяці зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 38 % річних. Відповідачем порушені договірні зобов`язання по сплаті коштів за наданий йому кредит, що призвело до виникнення заборгованості у сумі 422220,88 грн., з них: 94388,27 грн. заборгованість за прострочені відсотки за кредитом, 7191,78 грн. прострочена заборгованість за відсотками, основний борг за кредитом 300000грн., 17040,83 грн. плата за супроводження простроченої/несанкціонованої заборгованості, прострочена заборгованість розрахункове касове обслуговування 3600 грн. і просить стягнути з відповідача разом із судовими витратами, з посиланням на те, що відповідачем в добровільному порядку належним чином умови кредитного договору не виконуються. Представник позивача в судове засідання не з`явився, просив справу розглядати без його участі, в разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечував проти винесення заочного рішення. Належним чином\~повідомлений про\~дату,\~час та\~місце розгляду\~справи відповідач,\~згідно вимог\~ч.8\~ст.128\~ЦПК України,\~у судове\~засідання повторно\~не з`явився,\~в порушення\~ч.3\~ст.131\~ЦПК України\~про причини\~неявки суд\~не повідомив,\~відзив на\~позовну заяву\~не подав,\~у зв`язку\~з чим\~проведено заочний\~розгляд даної\~справи згідно з вимогами ст.ст.280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, оцінивши кожний доказ окремо та у їх сукупності та взаємозв`язку, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 06.03.2020 року між АТ «Акціонерний комерційний банк «КОНКОРД» та [PERSON] укладено кредитний договір № 60.16.000307 про надання кредитних коштів шляхом безготівкового зарахування кредитних коштів на картковий рахунок № [NUMBER] у розмірі 300 000 грн. терміном на 24 місяці зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 38% річних. Договір укладено шляхом надання підписаної позичальником заяви про надання кредиту та акцептованої банком. Поданням та підписанням Заяви про приєднання до Публічного договору комплексного обслуговування фізичних осіб в АТ «АКБ «КОНКОРД» відповідач підтвердив, що розуміє та погоджується з тим, що за умови підписання цієї заяви ним та підписання й скріплення печаткою зі сторони банку та надання кредиту (що разом вважається акцептом банку) ця заява разом з графіком платежів, розрахунком сукупної вартості кредиту та реальної процентної ставки, публічним договором та тарифами банку складають кредитний договір, строк дії якого зазначений в Розділі 13 цієї заяви в графі - строк кредиту. Погодився з тим, що процента ставка по Кредиту є фіксованою. Зобов`язався щомісячно здійснювати оплату процентів, нарахованих за користування кредитом в попередньому календарному місяці, комісії (за наявності), частини заборгованості по кредиту (якщо це передбачено умовами відповідного банківського продукту/послуги) та іншої заборгованості згідно із кредитним договором та/або діючими тарифами (далі - обов`язковий платіж). Обов`язковий платіж здійснюється в строк та в розмірі, зазначеному в тарифах та/або в графіку платежів/розрахунку сукупної вартості кредиту та реальної процентної ставки. Ознайомлений з тим, що сума обов`язкового платежу може бути збільшена на суму прострочених зобов`язань по кредиту, пені та іншої заборгованості згідно з кредитним договором та діючими тарифами. Отримати інформацію про розмір поточного обов`язкового платежу може в установі банку, або зателефонувавши до контакт центру. За недотримання строку сплати обов`язкового платежу, банк переносить суму простроченого зобов`язання на відповідні рахунки обліку простроченої заборгованості та має право нараховувати підвищені проценти, додаткову комісію, пеню, штраф згідно з умовами кредитного договору та/або тарифами. Також позичальник ознайомлений з тим, що банк має право змінювати тарифи, без укладання додаткових угод або договорів про зміну кредитного договору та/або публічного договору, з повідомленням про такі зміни відповідно до умов публічного договору. 10.03.2020 року [PERSON] активовано картковий рахунок № [NUMBER] Як вбачається з виписки по картці відповідача, після встановлення ліміту 10.03.2020 року [PERSON] цього ж дня почав використовувати кредитні кошти. Відповідачем порушені договірні зобов`язання по сплаті коштів за наданий йому кредит, що призвело до виникнення заборгованості у сумі 422220,88 грн., з них: 94388,27 грн. заборгованість за прострочені відсотки за кредитом, 7191,78 грн. прострочена заборгованість за відсотками, основний борг за кредитом 300000грн., 17040,83 грн. плата за супроводження простроченої/несанкціонованої заборгованості, рострочена заборгованість розрахункове касове обслуговування 3600 грн. Спір між сторонами виник з договірних правовідносин, які врегульовані нормами Цивільного кодексу України в частині позики та договору кредиту, а також регулюються загальними положеннями про договір та зобов`язання. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «АКБ «КОНКОРД»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633-634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. В наданих позивачем Публічному договорі комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в АТ «АКБ «КОНКОРД» зазначена фіксована процента ставка в розмірі 35 % річних та штрафні санкції, які застосовуються банком у разі прострочення виконання та/або невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит позичальником, зокрема пеня та штрафи в розмірі 7% на місяць від щоденних залишків простроченої заборгованості по кредиту та процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів в розмірі 84% річних на прострочений платіж по кредиту / нарахованим процентам. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти й визначені договором відсотки за користування ними в добровільному порядку позивачу не повернуті, що свідчить про порушення його прав, а тому позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд, шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів та погоджених сторонами відсотків та штрафних санкцій, відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом судової справи, належать витрати, пов`язані з вчиненням процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача. На підставі викладеного, ст.ст.252-259, 261, 525, 526, 549, 599, 610, 611, 626, 629, 1048, 1050, 1054 ЦК України,

Outcome: approved