Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-14 00:00:00

Представник позивача [PERSON] , звернувся до суду з позовом в інтересах до позивача [PERSON] до Бахмутської міської ради, третя особа [PERSON] , про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовна заява обґрунтована тим, що позивач [PERSON] народилася [INFO] в м. Артемівську та є донькою [PERSON] та [PERSON] . В 1988 році позивач змінила прізвище зі « [PERSON] » на « [PERSON] » у зв`язку з укладенням шлюбу з [PERSON] на підставі свідоцтва про укладення шлюбу. 04.08.1993 року між позивачем та [PERSON] шлюб було розірвано. 19.04.1996 року позивач уклала шлюб з [PERSON] , у зв`язку з чим змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу. [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після якого відкрилася спадщина у вигляді ј частки квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Згідно довідки ОСББ «Незалежності, 65» № 40 від 04.06.2018 року [PERSON] постійно проживав та був зареєстрований по день смерті за вищевказаною адресою та разом з ним на день його смерті проживала та була зареєстрована його дружина [PERSON] . Отже [PERSON] є такою, що прийняла спадщину після свого померлого чоловіка [PERSON] [INFO] померла [PERSON] після смерті якої відкрилася спадщина на частку квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 1/4 частка була успадкована після смерті [PERSON] та 1/4 частка належала їй на праві спільної часткової власності. Позивач є спадкоємцем першої черги після померлої [PERSON] Інших спадкоємців у померлої [PERSON] , які прийняли спадщину немає. Позивач вчасно не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини , через вкрай незадовільний стан свого здоров`я. При цьому на момент смерті [PERSON] позивач з нею разом не проживала. В той же час, оскільки позивач зі спадкодавцем [PERSON] на час відкриття спадщини проживали окремо, то для прийняття спадщини подання відповідної заяви нотаріусу є обов`язковим. Проте оскільки встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини на даний час сплив, то існує необхідність визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Разом з тим, оскільки для вирішення питання про визначення додаткового строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини необхідним є підтвердження того факту, що позивач є донькою померлої [PERSON] з урахуванням різних на даний час прізвищ та відсутності у позивача першого свідоцтва про шлюб (при зміні прізвища на « [PERSON] ») у зв`язку з розірванням цього шлюбу, то необхідним є також встановлення факту родинних відносин позивача та [PERSON] . Вказане свідчить про неможливість позасудового встановлення факту родинних відносин між позивачем та [PERSON] . На підставі викладених обставин представник позивача просить: встановити той факт, що [PERSON] , яка померла [INFO] була матір`ю [PERSON] , [INFO] ; визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном шість місяців, з дня набрання рішенням законної сили Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.06.2018 вказана цивільна справа розподілена судді [PERSON] О.А. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 02.07.2018 по цивільній справі за позовом [PERSON] відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання. 13.08.2018 у зв`язку з відставкою судді [PERSON] О.А. був здійснений повторний авторозподіл вказаної цивільної справи та передано на розгляд судді Радченко Л.А. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 25.09.2018 закрито підготовче провадження у вказаній справі та призначено її до судового розгляду по суті. 19.08.2019 на підставі розпорядження в. о. керівника Артемівського міськрайонного суду № 561 був здійснений повторний автоматизований розподіл судової справи № 219/6764/18 у зв`язку з відставкою судді [PERSON] А. згідно рішення ВРП від 16.07.2019, та розподілена судді Шевченко Л.В. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду від 28.08.2019 вказану цивільну справу прийнято до провадження судді Шевченко Л.В., призначено судове засідання для розгляду справи по суті в порядку загального позовного провадження. Позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] в судове засідання не з`явилися, разом з тим представник позивача надав заяву, в якій вказав, що підтримує позовні вимоги, наполягає на їх задоволенні, та просив проводити розгляд справи без його участі. Представник відповідача Бахмутської міської ради Федонюк К.Р. в судове засідання також не з`явився, просив здійснювати розгляд справи за його відсутності та не заперечував проти задоволення позовних вимог. Третя особа [PERSON] в судове засідання також не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд неповідомив. На підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи позицію сторін щодо спірних правових відносин, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні ним правовідносини, за якими вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, судом встановлено, що позивач [PERSON] народилася [INFO] , батько [PERSON] , мати [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.8). 26 жовтня 1986 року Відділом запису актів цивільного стану виконкому Ленміськради, був зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу [PERSON] , що підтверджується довідкою про укладення шлюбу №1510від 08.05.2019 року (а.с.149). 04 серпня 1993 року було розірвано шлюб між громадянином [PERSON] та громадянкою [PERSON] . Прізвище дружини після розірвання шлюбу [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] (а.с.9). 19 квітня 1996 року було укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] (а.с.10). Рішенням Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 01 квітня 2008 року, встановлено факт приналежності [PERSON] , [INFO] , правовстановлюючого документа трудової книжки виданої 15 липня 1977 року на ім`я « [PERSON] »(рос), [INFO] (а.с.12). [INFO] у віці 90 років помер батько позивача [PERSON] , актовий запис № 205, згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 28 лютого 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Артемівську реєстраційної служби Артемівського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області (а.с.13). [INFO] у віці 84 років померла мати позивача [PERSON] , актовий запис № 547, згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 03 червня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Артемівську реєстраційної служби Артемівського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області (а.с.15). Як вбачається з довідки №40 виданої 04.06.2018 року Керуючим ОСББ «Незалежності,65», [PERSON] , [INFO] дійсно постійно проживав та був зареєстрований з 02.07.2003 року по день смерті [INFO] , за адресою: [ADDRESS] . Разом з ним по день його смерті проживала та була зареєстрована з 02.07.2003 року його дружина [PERSON] [INFO] по день своєї смерті [INFO] (а.с.14). Як вбачається з відповіді Першої Бахмутської державної нотаріальної контори №2505/01-16 від 31.10.2018 року, згідно даних з Реєстру спадкових прав, спадкова справа на майно [PERSON] , яка померла [INFO] , не відкривалася, тобто ніхто не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини (інформаційна довідка №53824498 від 26.10.2018 року) (а.с.76-77). Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованою Верховною Радою України 17.07.1997р., кожен при вирішенні питань щодо його цивільних прав і обов`язків або встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Суд зазначає, що Конвенція про захист прав і основоположних свобод людини є складовою частиною загальнонаціонального законодавства України. Згідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Відповідно ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно ст. 319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд встановив цей факт. Згідно з п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії. У зв`язку з викладеним встановлено, що [PERSON] , [INFO] є дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] , а тому є підстави для встановлення факту родинних відносин. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому\~статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини. За змістом\~ст. 1272 ЦК України, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може звернутися до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, достатнього для подання такої заяви. Поважними причинами слід вважати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини. Встановлено, що [PERSON] вчасно не звернулася до контори з заявою про прийняття спадщини, бо мала незадовільний стан здоров`я, позивачу було встановлено 2 групу інвалідності за загальним захворюванням з ураженням опорно-рухового апарату та центральної і периферичної нервової системи. Позивач протягом тривалого часу страждає на неавральну аміотрофію [PERSON] з тетрапарезом, вираженим у ногах, з порушенням функцій ходи, гіпертонічну хворобу 2 ступеню, ішемічну хворобу серця, гіпотеріоз. За таких обставин суд вважає, що строк пропущений позивачем для звернення до нотаріальної контори з поважних причин, тому позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved