Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-26 00:00:00

Представник позивача за довіреністю в інтересах позивача 31.10.2019 звернулась до суду із вказаною позовною заявою, просить стягнути з відповідача на користь позивача вартість не облікованої електричної енергії у сумі 9\~064,35 гривень, а також, вартість експертизи, ремонту, заміни та технічної перевірки лічильника у сумі 1\~982,84 гривень. За змістом позовної заяви, 15.03.2019 ПАТ «Запоріжжяобленерго» проведено перевірку дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312, за адресою: [ADDRESS] , де мешкає [PERSON] Перевіркою встановлено здійснення дій споживачем, які призвели до зміни показів засобу обліку, у зв`язку із чим констатовано порушення п.5.5.5.8, 5.5.520 ПРРЕЕ та на підставі п. 8.2.6 складено акт №0143698 від 15.03.2019. Із застосуванням п. 1.2, 3.1.3, 3.3а Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ України від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в МЮУ 04.07.2006 за №782/12656, позивачем визначено обсяг та вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил, що згідно з розрахунком становить 9\~064,35 гривень. Крім того, оскільки виникла необхідність в проведенні експертизи, ремонту та заміні, технічній перевірці лічильника, загальна вартість вказаних робіт становить 1\~982,84 гривні. Як зауважує позивач, відповідач споживає електричну енергію на підставі виставлених рахунків, що за змістом ст. 202 ЦК України свідчить про те, що сторони вчинили дії, спрямовані на набуття цивільних прав та обов`язків, тобто, вчинили двосторонній правочин (договір) щодо купівлі-продажу електричної енергії. З підстав, передбачених ст. 525, 526 ЦК України, п. 5.5.5.20 Правил, оскільки споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, відшкодовувати збитки, завдані оператору системи, у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, крім того, вартість не облікованої електричної енергії в сумі 9\~064,35 гривень та технічної перевірки в сумі 136,04 гривень відповідачем не сплачено, представник позивача просить задовольнити позов. Ухвалою судді від 01.11.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (учасників справи), встановлено строки для подання заяв по суті справи. Ухвалою суду від 27.01.2020 заяву [PERSON] із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження залишено без задоволення. Відповідач не скористався своїм правом, передбаченим ч.1 ст. 191, ч.1 ст. 278 ЦПК України, відзиву на позовну заяву до матеріалів справи не подав. Як передбачено ч.1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розглянувши позовну заяву, дослідивши наявні письмові докази у справі, суд встановив фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини, які склалися між сторонами, та дійшов висновку про те, що позов не підлягає задоволенню у зв`язку із таким. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] , [INFO] , є споживачем електричної енергії, яку постачає за адресою його проживання, до житлового будинку [ADDRESS] позивач ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж, як побутовому споживачу, на підставі особового рахунку № [NUMBER] . Реєстрація відповідача за місцем проживання за вказаною адресою згідно з відомостями департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради відсутня, що видно з відповіді від 05.11.2019 №01-71/17937 на запит суду. 15.03.2019 представниками постачальника у складі 3-х осіб, за участі споживача [PERSON] , проведено перевірку будинку, якою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за вказаною адресою порушив ПРРЕЕ п 5.5.5.8, 5.5.5.20 здійснив інші дії споживача, що призвели до зміни показів засобу обліку, а саме, використання пристрою, вмонтованого в засіб обліку, що зупиняє лічильний механізм та дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Лічильник направляється на експертизу. Контролер під час контрольного огляду не мав можливості виявити дане порушення. За результатами перевірки складено акт про порушення №00143698 від 15.03.2019, який міститься у справі. У ньому наведено схему електропостачання споживача із зазначенням точки розташування межі балансової належності та точки опори місця встановлення приладу обліку №0762798 типу НІК 2301 [NUMBER] , дата повірки ІІІ 2012, 2012 року випуску. З акту також видно, що згідно з актом про збереження пломб та/або актом про пломбування, пломби (індикатори) на кришці приладу №11606861, 11606859, 11606860 пошкоджені, кожух приладу із даними про повірку фальсифікований, вбудовано індикатор дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів 7467114. Акту збереження пломб та/або акт про пломбування позивачем у якості доказу до справи не додано. В позовній заяві сторона позивача посилається на те, що договір про користування електричною енергією між сторонами у справі не укладений, проте, у акті, вказаному вище, протоколі засідання комісії від 19.06.2019 зазначено про наявність договору №531911146 від 18.11.2015. Відомостей про укладення відповідачем станом на час розгляду справи будь-якого іншого договору з іншим постачальником у зв`язку із змінами у чинному законодавстві з питання електроенергетики, яким врегульовано питання постачання-споживання електричної енергії побутовими споживачами, матеріали справи не містять, а сторони не надали. Згідно з п.9 акту про порушення, прилад обліку знятий, опломбований, вилучений представниками енергопостачальника, замінений при перевірці, опломбований, про що складено акт №00143698 від 15.03.2019. [PERSON] висловлено письмові зауваження до складеного акту, відповідно до яких втручань до роботи приладу обліку не здійснював, з порушеннями, викладеними у акті, не погоджується. До акту в додатках вказані акт виконаних робіт та акт пакування, які у якості доказів до позовної заяви не додані. Судом встановлено, що комісією ДРПО ПАТ «Запоріжжяобленерго», що видно з акту №86 від 11.06.2019 проведено експертизу лічильника електроенергії, зав.№0762798 типу НІК 2301 АП1, який був знятий при складенні акту від 15.03.2019, у присутності споживача [PERSON] Відомостями акту підтверджено, що пломби, належні заводу-виробнику, пошкоджені, індикатор впливу магнітного поля на щитку NIK М 7467144 не пошкоджений, контроль №1535051 пошкоджений. Згідно з висновком за результатами проведення експертизи лічильник зав.№0762798 типу НІК 2301 АП1, дата повірки 3 кв.2012 року визнано не придатним для подальшої експлуатації, заниження показників здійснювалось таким чином: на пломбі заводу-виробника маються сліди зняття та повторного встановлення, відбитки на пломбі повірки не відповідають зразкам відбитків тавр 2012 року, порушена заводська проклейка лічильника між кожухом та цоколем є сліди розкриття лічильника, вийшли з ладу конденсатори в ланцюгах живлення лічильника. Акт експертизи підписаний споживачем та членами комісії. Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду Актів №955 від 19.06.2019 комісією з розгляду актів ЗМЕМ розглянуто акт про порушення ПРРЕЕ від 15.03.2019 №00143698 побутовим споживачем [PERSON] . Комісією на підставі вказаного акту про порушення, акту технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії , пояснювальної рейдової бригади, договору про користування електричною енергією від 18.11.2015, акту про пломбування від 16.11.2015, акту №86 проведення експертизи лічильника від 11.06.2019 прийнято рішення: споживач пошкодив цілісність корпусу лічильника (п.3.1.3 Методики). Виконати розрахунок за 6 місяців згідно п. 8.2.6 ПРЕЕ та п. 3.3.а Методики. Затвердити розрахунок на суму 9\~064,35 гривень за обсяг не облікованої електричної енергії 4\~215 кВт/год. Сплатити вартість експертизи, заміни, ремонту лічильника в сумі 1\~982,84 гривень. При цьому, акту технічної перевірки, пояснювальної рейдової бригади, договору про користування електричною енергією від 18.11.2015, акту про пломбування від 16.11.2015 позивачем не надано. Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії по акту №00143698 від 15.03.2019, сума сплати за спожиту не обліковану електричну енергію за 181 день (6місяців) з 15.09.2018 по 15.03.2019 складає, з урахуванням виставлених рахунків за період нарахування по акту 9\~064,35 гривень (з ПДВ). Розрахунок здійснений згідно з п. 3.3.а Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ. ПАТ «Запоріжжяобленерго» ЗМЕМ виставлено до сплати [PERSON] рахунок №10021/30 від 19.06.2019 на загальну суму 1\~982,84 гривень (з ПДВ). До складу найменування робіт (послуг) відповідно до рахунку включено проведення експертизи механічних показників трифазного лічильника електричної енергії у сумі 528,62 гривень, ремонт трифазного електронного лічильника поточний у сумі 619,83 гривень, заміну трифазного лічильника прямоточного за заявою населення по ПАТ «Запоріжжяобленерго» у сумі 197,26 гривень, позачергову технічну перевірку трифазного лічильника за заявою споживача у сумі 306,66 гривень. Копія рахунку міститься у справі. Загальна сума 1\~982,84 гривень сплачена відповідачем, про що свідчить квитанція №050996.01.112.096 від 29.08.2019, додана до справи відповідачем. Відмовляючи у задоволенні позову, на підставі безпосереднього дослідження всіх наявних доказів, суд виходить з таких норм чинного законодавства та дійшов таких висновків. За нормами ч.2-4 ст. 11, ч.1 ст. 14 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини; завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади АР Крим або органів місцевого самоврядування. Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Так, на правовідносини, що склалися між сторонами, розповсюджується зміст ст. 526, 629 ЦК України, які врегульовують обов`язковість виконання зобов`язань відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Крім того, за нормою ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Предметом позову\~відповідно до\~позовної заяви\~є стягнення\~з відповідача\~на користь\~постачальника електричної\~енергії її\~не облікованої\~вартості внаслідок\~порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312, за адресою: [ADDRESS] , де мешкає [PERSON] . За змістом ч.3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Крім того, п.62 ч.1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин між сторонами, а саме, на дату проведення перевірки, визначено, що побутовий споживач це, зокрема, індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність). Відповідно до ст. 56 вказаного нормативно-правового акту, постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. За змістом ч.3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу. За п. 6 Прикінцевих та перехідним положенням до початку діяльності Регулятора, що має бути утворений з дотриманням вимог щодо самостійності та незалежності на підставі окремого закону, функції, права та обов`язки Регулятора відповідно до цього Закону виконує діюча на день набрання чинності цим Законом Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Згідно із п.4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 122 від 08.02.2006, обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (застосовується в редакції від 28.12.2018), якою унормовані правовідносини, зокрема, між побутовими споживача та постачальниками електричної енергії. Відповідно до п. 1.1.1 ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. За положеннями п. 5.2.1. Правил електропостачальник має право, зокрема, на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію відповідно до укладених договорів; на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. За змістом п. 5.5.4., 5.5.5.8, 5.5.5.20 Правил побутові споживачі мають право на отримання універсальних послуг відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії». Споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування. Згідно з п. 5.5.12. споживач не несе відповідальності за майнову шкоду, заподіяну електропостачальнику, оператору системи або третім особам, та матеріальні збитки, які викликані: некваліфікованими діями персоналу оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника або субспоживача. За змістом п. 8.2.4. Правил, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Крім того, вимогами п. 8.2.5 Правил врегульовано, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Проте, в розділі 3 акту в порушення п. 8.2.5 Правил результати вимірювання струму споживання у вказаних точках вимірювання не зазначені, тобто вихідні дані наявні не в повному обсязі, хоча необхідність їх вимірювання безпосередньо передбачена формою акту. Крім того, сум завданих споживачем збитків також не визначено також в порушення вказаного вище пункту Правил, за умови відсутності повних вихідних даних. У відповідності до п. 8.2.6 Правил, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Вказані положення позивачем дотримані, оскільки експертиза лічильника проведена 11.06.2019, а засідання комісії відбулось 19.06.2019, тобто, з дотриманням строків. Позивач відповідно до п. 8.2.7 Правил реалізував своє право звернення до суду. Так, цим пунктом передбачено, що споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Обсяг не облікованої вартості електричної енергії визначений, як видно з протоколу та розрахунку за п. 3.3. а Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України 04.05.2006 №562, зареєстрованої в МЮУ 04.07.2006 за N 782/12656. На час перевірки та проведення засідання комісії діяла редакція Методики від 14.01.2011. Зазначена Методика була чинною на час виникнення спірних правовідносин, свою чинність втратила лише з 27.07.2019 на підставі постанови НКРЕКП № 1525 від 18.07.2019. Будь-якої іншої Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, станом на 15.03.2019-19.06.2019 не існувало. П. 3.1 Методики визначено, що вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема, пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку,установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів). Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. При цьому, у разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку, факту зумисного пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи тавр про повірку приладів обліку (у разі встановлення таких пломб та зазначення їх в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, який підтверджує факт установлення і передачу на збереження приладів обліку і пломб), факту зумисного пошкодження приладів обліку, про що окремо зазначається в акті про порушення, підтвердження експертизою зазначених порушень ПКЕЕН необов`язкове. Так, в акті споживач висловив свою незгоду із порушенням, заперечуючи свою причетність до нього, але наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, який підтверджує факт установлення і передачу на збереження приладів обліку і пломб, суду не надано, як це встановлено під час розгляду справи. Також, позивач не підтвердив належними та допустимими доказами факт зумисного пошкодження приладів обліку саме відповідачем. Додатково заслуговує на увагу суду та обставина, що відповідно до акту про порушення, що став підставою для нарахування вартості не облікованої електричної енергії, чітко зазначено, що контролер під час контрольного огляду не мав можливості виявити дане порушення. Проте, на підставі дослідження акту проведення експертизи лічильника електроенергії №86 від 11.06.2019, оскільки на пломбі маються сліди зняття та повторного встановлення, відбитки на пломбі повірки не відповідають зразкам відбитків тавр 2012 року, крім того, порушено проклейку лічильника, ці ознаки мали бути виявлені під час контрольного огляду контролером, у разі його проведення. Проведення контрольних оглядів має відбуватись за ініціативою електропостачальної організації, але їх проведення за адресою споживача матеріалами справи взагалі не підтверджено. Тобто, здійснивши, за умови відсутності цих оглядів контролером, нарахування вартості за не обліковану електроенергію, констатуючи, при цьому, що контролер не міг встановити порушення, позивач здійснив обрахунок за максимальний час 6 місяців. Матеріалами справи підтверджено, що відповідач систематично надавав покази лічильника, здійснював сплату за спожиту електричну енергію, й ця обставина визнається позивачем, оскільки вбачається з наданих відомостей по особовому рахунку № [NUMBER] . Крім того, сума до сплати за не обліковану електричну енергію у розрахунку позивача від 19.06.2019 зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення. Проте, не узгоджується з дослідженими судом у сукупності доказами найменування робіт, вказаних у рахунку, виставленому відповідачу 19.06.2016, а саме, стороною позивача в порушення обов`язку доказування необхідність сплати всіх цих робіт. Так, у п. 2 розрахунку вирахувано вартість одночасно й ремонту, й заміни трифазного електронного лічильника, що є взаємовиключним за своєю сутністю. Сплата цього рахунку відповідачем на висновок суду не впливає, оскільки облік витраченої енергії має бути забезпечений на постійній основі за місцем її споживання, тобто, у будинку, в якому мешкає відповідач. Також, з матеріалів справи, зокрема, змісту позовної заяви, не вбачається, чи мешкають за адресою проведення перевірки інші особи та кому належить право власності/ користування будинком [ADDRESS] . За умови невизнання споживачем факту втручання в роботу приладу обліку, дати останньої повірки приладу обліку у ІІІ кварталі 2012 року, а також відсутності даних щодо періоду користування [PERSON] вказаним житлом, із врахуванням укладання договору між сторонами 18.11.2015, зміст якого до суду не доведено, то причетності відповідача до вчинення дій, вказаних в акті про порушення, не підтверджено. Слід наголосити, що з акту про порушення та акту експертизи неможливо встановити дату втручання у роботу приладу обліку. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Встановивши всі вищенаведені обставини, оцінивши наявні докази у справі у їх сукупності та взаємозв`язку, суд визнав недоведеними і необґрунтованими вимоги позивача, що на підставі п. 5.5.12. Правил виключають відповідальність відповідача, тому, у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити. За змістом ч.1 ст.141 ЦПК України судові витрати у вигляді сплаченого судового збору внаслідок відмови у задоволенні позовних вимог слід залишити за позивачем.

Outcome: dismissed