Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-18 00:00:00

Представник позивача, [PERSON], діючи на підставі довіреності № 277-О від 11.11.2013 року та в інтересах ПАТ «АКЦЕНТ-БАНК» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення з останньої заборгованості за кредитним договором № A202RG100350029 від 18.04.2013 року в розмірі 19710 (дев`ятнадцять тисяч сімсот десять ) гривень 65 (шістдесят п`ять) копійок. З позову виходить, що відповідно до укладеного договору № A202RG100350029 від 18.04.2013 року, [PERSON]. отримала кредит у розмірі 7060,94 грн. зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 0,12% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. ПАТ „АКЦЕНТ-БАНК свої зобов`язання виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Відповідач не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами і станом на 28.12.2015 року має заборгованість 19710,65 грн., яка складається з наступного: 6667,66 грн. заборгованість за кредитом, 5,54 грн.- заборгованість по процентам за користування кредитом, 2533,44 грн.- заборгованість по комісії за користування кредитом, 9089,22 грн.- пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором, а також штрафи відповідно до пункту 5.3 Умов та правил надання банківських послуг: 500,00 грн. штраф (фіксована частина), 914,79 грн. штраф (процентна складова). У судове засідання представник позивача не зявився, оскільки подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, з проханням задовольнити позовні вимоги /а.с.23/. Згідно положень ч.2 ст.158 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності і таке клопотання задоволено судом. Відповідач у судовому засіданні позов визнала, від сплати суми заборгованості не відмовляється, просить врахувати наявність на її утриманні 9-тьох неповнолітніх дітей і клопоче про зменшення суми неустойки. Суд, встановивши характер взаємовідносин сторін, дослідивши усі наявні матеріали справи та докази, прийшов до наступного. Відповідно до ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа /кредитодавець/ зобов'язується надати грошові кошти /кредит/ позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Судом встановлено і цей факт підтверджується матеріалами справи, що 18.04.2013 року [PERSON] отримала кредит у розмірі 7060,94 грн. зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 0,12 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом на строк 18 місяців, з 18.04.2013 року по 17.10.2014 року включно. Сторони погодилися, що у відповідності до заяви позичальника № A202RG100350029 щомісячний платіж складає 392,65 грн, з 17.10.2013 року у сумі 603,77 грн, період сплати з „12 по „16 число кожного місяця. Сторони погодилися, що у відповідності до п.3.2. Умов надання споживчого кредиту фізичним особам, позичальник зобов`язується використовувати кредит на цілі, зазначені в заяві, погашати кредит у порядку та в строки відповідно до заяви, сплатити відсотки відповідно до заяви та п.п.4.1., 4.2 Умов та тарифів. Крім того сторони узгодили відповідальність за невиконання взятих за договором зобовязань. У відповідності до п.5.1 Умов надання споживчого кредиту фізичним особам при порушенні позичальником будь-якого із зобовязань, передбачених заявою та Умовами та тарифами, банк має право нараховувати, а позичальник зобов`язується сплатити банку пеню в розмірі 0,15 % від суми простроченого платежу, але не менше 1 гривні за кожний день прострочки платежу. Згідно п.5.3 Умов надання споживчого кредиту фізичним особам, при порушенні позичальником строків платежу по будь-якому з грошових зобов`язань, передбачених договором, більш ніж на 30 днів, позичальник зобов`язаний сплатити банку штраф у розмірі 500 грн. + 5 % від суми заборгованості. Згідно приписів ст.536 ЦК України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов'язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими\~грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до ст.549 ЦК України, неустойкою /штрафом, пенею/ є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. На підставі ст.550 ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~У відповідності до вимог ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу\~інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~На підставі ст.1049 ЦК України, позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно положень ч.2 ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами /з розстроченням/, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України. Стаття 1048 ЦК України передбачає, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~У відповідності до ст.1052 ЦК України, у разі невиконання позичальником обов'язків, встановлених договором позики, щодо забезпечення повернення позики, а також у разі втрати забезпечення виконання зобов'язання або погіршення його умов за обставин, за які позикодавець не несе відповідальності, позикодавець має право вимагати від позичальника дострокового повернення позики та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором. З розрахунку заборгованості за договором № A202RG100350029 від 18.04.2013 року, укладеного між ПАТ „АКЦЕНТ-БАНК та клієнтом [PERSON] станом на 28.12.2015 року мається заборгованість в сумі 19710,65 грн, яка складається з наступного: 6667,66 грн. загальний залишок заборгованості за наданим кредитом, 5,54 грн. загальний залишок заборгованості по процентам, 2533,44 грн. заборгованість з комісії, 9089, 22 грн.- загальна сума нарахованої пені, 500,00 грн.- штраф (фіксована частина), 914,79 грн. штраф (відсоток від суми). Зясувавши повно і всебічно обставини справи, перевіривши їх доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ПАТ «АКЦЕНТ-БАНК» ґрунтуються на законі та укладеному договорі і висунуті позовні вимоги, підлягають частковому задоволенню із зменшенням суми неустойки до суми боргу. Неустойка нарахована за умовами взятих позичальником зобовязань при укладенні кредитного договору. Однак, така сума неустойки перевищує суму основного боргу за кредитом і відсотками. Суд приймає до уваги, що свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства (п.3 ч.1ст.3 ЦК України). Відтак, згідно з частиною 2 статті 627 ЦК України у договорах за участю фізичної особи споживача враховуються вимоги законодавства про захист прав споживачів. При цьому зобовязання мають ґрунтуватись на засадах добросовісності, розумності та справедливості як складових елементів загального конституційного принципу верховенства права. Наявність у кредитора можливості стягувати із споживача надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати свої обовязки перетворюється на непосильний фінансовий тягар для споживача. У відповідності до ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду , якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. З огляду на клопотання відповідача, з урахуванням принципу пропорційності неустойки до заборгованості по кредиту, суд вважає необхідним дотриматись розумного балансу інтересів стягувача і боржника і зменшити суму неустойки. При цьому суд враховує майновий стан обох сторін, які беруть участь у зобовязанні, зокрема є те, що у відповідача на утриманні перебувають діти: Яна, [INFO], Вадим, [INFO], Ірина, [INFO], Максим, [INFO], Владислав, [INFO], Даря, [INFO], Боглан, [INFO], Артем, [INFO], Софія, [INFO]. З огляду на вказане суд дійшов висновку, що пеню слід зменшити до 5255 гривень, замість 9089, 22 грн нарахованої банком. Стороною позивача при подачі позову до суду сплачено судовий збір в сумі 1378 грн 00 коп., які підлягають стягненню з відповідача.

Outcome: partial