Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-16 00:00:00

Представник позивача звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова із позовною заявою до [PERSON] про стягнення донарахування, в якому просив суд ухвалити рішення на підставі якого стягнути з відповідача на користь АК «Харківобленерго» донарахування у розмірі 10981,67 гривень у зв'язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення», а також стягнути з відповідача судовий збір. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що під час перевірки 15.02.2016 року електроустановки квартири [ADDRESS] де проживає відповідач, яка є споживачем послуг АК «Харківобленерго», виявлено факт: самовільне бездоговірне підключення до внутрішньо будинкової мережі виконане у вигляді монтажу відкритої електропроводки. Електрична енергія споживається, але не нараховується приладом обліку, що є порушенням п. 42, п.48 «Правил користування електричною енергією для населення».Виявлені порушення були зафіксовані в акті №206874 від 15.02.2016 року. Позивач зазначає, що АК «Харківобленерго» було завдано збитків, у зв'язку з чим представник позивача і був змушений звернутися до суду з даним позовом. Представник позивача Шумська О.Р., яка діє на підставі довіреності від 25.04.2016 року, в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання не з'явилася, про день та час слухання справи повідомлялася належним чином, причина неявки суду не відома. Клопотання про відкладення справи до суду не надходили. У зв'язку з цим, суд, згідно вимогам ч. 4 ст. 169 та ст.ст. 224-225 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, проти чого не заперечувала і представник позивача по справі. Дослідивши надані позивачем і долучені до матеріалів справи письмові докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність у їх задоволенні, виходячи з наступного. В судовому засіданні було встановлено, що [PERSON] зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS]. 15 лютого 2016 року працівниками АК «Харківобленерго» за адресою: [ADDRESS] було проведено технічну перевірку розрахункових засобів обліку та було виявлено факт: самовільне бездоговірне підключення до внутрішньо будинкової мережі виконане у вигляді монтажу відкритої електропроводки, внаслідок чого електрична енергія споживається, але не обліковується, про що складено Акт про порушення №206874. (а.с. 5-6) Згідно вказаного Акту про порушення, складеного співробітниками АК «Харківобленерго» за участю споживача [PERSON], було встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS], порушила вимоги п. 48 ПКЕЕН та умови договору, а саме, самовільно підключилася до електричних мереж, шляхом монтажу відкритої електропроводки. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року (з наступними змінами та доповненнями) і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики (НКРЕ) України від 04 травня 2006 року № 562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 з наступними змінами та доповненнями (далі - Методика). Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо. Відповідно до статті 26 цього ж Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Як вбачається з матеріалів справи акт №206874 року підписаний представниками енергопостачальника та відповідачем [PERSON] Відповідно до вимог п. 53 Правил 15.03.2016 року було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН. Як вбачається з Протоколу засідання комісії, збитки нанесені АК «Харківобленерго» внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, згідно з рахунком складають 10981,67 грн. (а.с. 7,8) Відповідно до ст. 1166 ч.1 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи вищезазначене, суд оцінює представлені позивачем докази в їх сукупності, вважає , що маються всі підстави для задоволення позову в повному обсязі. Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Тому, судовий збір у розмірі 1378,00грн., сплачений позивачем, також підлягає стягненню з відповідачів. Таким чином, вимоги позивача обґрунтовані відповідно до вимог закону, а тому підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved