Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-22 00:00:00

Представник (начальник) Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, звернувся до суду з позовом до [PERSON] , про відшкодування шкоди. Ціна позову 5032 гривень. До участі в справі в якості третьої особи було залучено Погребську сільську раду Київської області. Вимоги позову обґрунтовує тим, що протоколом про адміністративне правопорушення №008553 від 18.04.2019 року, встановлено, що 18.04.2019 року об 11 год. 40 хв. гр. [PERSON] , на нерестовищі р. Десна поблизу с. Погреби Броварського району Київської області під час весняно-літньої нерестової заборони, проводив заборонений лов риби з берега фідерними спінінгами в кількості 3-шт., оздобленими по 3 гачка. При цьому, виловив риби: чехоня - 37 шт., загальною вагою - 6,2 кг., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 5032,00 грн. Вказано, що своїми діями гр. [PERSON] порушив п.4.14.3, п.4.4. Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійснені любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року №19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 28.04.1999 №269/3562 (зі змінами). Постановою по справі про адміністративне правопорушення №1/008553 від 18.04.2019 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у розмірі 170 грн. (штраф сплачено). Згідно розрахунку матеріальної шкоди, Відповідачем нанесено збитків рибному господарству України на суму 5032,00 грн. Завдана відповідачем шкода, заподіяна ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, у добровільному порядку не відшкодовувалась. На підставі викладеного, представник (начальник) Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області просить суд, стягнути з [PERSON] майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 5032,00 грн. та судові витрати в розмірі 1921,00 грн. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 11 січня 2020 року відкрито провадження у справі за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до [PERSON] , 3-тя особа - Погребська сільська рада Київської області про відшкодування шкоди. Визначено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. призначено судове засідання по названій справі. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву в якій просив розглянути справу у його відсутності та задовольнити позов з викладених у ньому підстав. В судове засідання представник третьої особи не з`явився, на адресу суду направив листа в якому просив справу розглянути у відсутність представника Погребської сільської ради Броварського району Київської області, при винесені судового рішення покладається на розсуд суду. Відповідач в судових засіданнях не заперечував фактичні обставини справи. Відзив на позовну заяву, в порядку ст. 178 ЦПК України Відповідачем подано не було. Суд, вислухавши Вступне слово сторін, повно та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов таких висновків. Відповідно до ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави. Так під час розгляду справи судом встановлено, що відповідно до Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 року № 895, Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства. Згідно Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15 липня 2016 року № 229, Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області (далі - Київський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентсва як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м. Київ та Київську область, територію та акваторію водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством. Основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. Відповідно до абз. 13,14 ч. 1ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони мають повноваження складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до абз. 11 ч. 1ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Згідно протоколу №008553 про адміністративне правопорушення від 18 квітня 2019, на р. Десна, поблизу с. Погреби у Броварському районі Київської області, 18.04.2019 року об 11 год. 40 хв. на нерестовищі під час весняно-літньої заборони, гр. [PERSON] проводив заборонений лов риби з берега, фідерними спінінгами в кількості 3-шт., оздобленими 3 гачками на хробака. При цьому, була виловлена риба цінних видів, загальною вагою - 6,2 кг., а саме: чехоня в кількості - 37 шт. Чим заподіяно шкоду рибному господарству України у сумі 5032 грн. Своїми діями порушив п.4.14.3, п.4.4. Правил любительського і спортивного рибальства України, Наказ Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області №НОД-89/6 від 11.03.2019 року «Про заходи забезпечення охорони водних біоресурсів у період нересту»; ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП. Постановою №1/008553 по справі про адміністративне правопорушення від 18 квітня 2019 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 85 КУпАП та накладеного адміністративне стягнення у вигляді адміністративного штрафу у сумі 170 грн. Згідно ч.5 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи. Вказані встановлені обставини щодо протиправних дій відповідачів є обов`язковими для суду відповідно до положень ч. 6 ст. 82 ЦПК України, за якою постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовної якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та вчинені вони цією особою. 03 червня 2019 року Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області направило [PERSON] пропозицію з досудового врегулювання спору, в якій просило сплатити майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у розмірі 5032,00 грн. Статтею 37 Закону України «Про тваринний світ» передбачено забезпечення охорони тваринного світу, шляхом встановлення правил, заборон та обмежень при використанні об`єктів тваринного світу, охорони їх від самовільного використання. Рибальство здійснюється відповідно до Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України 15.02.99 N 19, Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 р. за N 269/3562. Згідно пункту 6.2. Правил шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19 січня 1998 р. N 32 (32-98-п ). Згідно пункту6.3. Правил, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Згідно з пунктом 4 частини другої статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. Відповідно до вимог статті 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Зазначені норми також містяться у частині четвертій статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ст. 13 Конституції України та ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», в якій зазначається, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Крім того, статтею 142 Конституції України визначено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Згідно статей 16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», органи місцевого самоврядування є юридичними особами і від імені та в інтересах територіальних громад, відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції. Отже, органи місцевого самоврядування в межах своєї території є самостійними суб`єктами права власності на природні ресурси (в тому числі водні біоресурси). Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. В судовому засіданні встановлено, що дії відповідача щодо незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, перебувають у причинному зв`язку із заподіянням шкоди. Як встановлено в судовому засіданні, у добровільному порядку шкоду відповідачем не відшкодовано. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що відповідач незалежно від притягнення його до адміністративної відповідальності зобов`язаний відшкодувати заподіяну навколишньому середовищу шкоду, а тому з відповідача підлягає стягненню заподіяна шкода. Згідно наданого інспектором Управління державного агентства рибного господарства у Миколаївській області розрахунку шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення водних ресурсів здійсненого на підставі Такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 року, №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», розмір заподіяної відповідачем шкоди становить 5032,00 грн. Суд не погоджується з здійсненим стороною позивача розрахунком оскільки він розрахований невірно, та вважає за необхідне здійснити розрахунок наступним чином: 37 (кількість екземплярів) х 8 (такса) згідно з додатком № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, що дорівнює 296 грн. Враховуючи встановлені судом обставини, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 113 грн.

Outcome: partial