Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-22 00:00:00

\~ \~ \~ \~Представник позивача 21 червня 2018 року звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON], про стягнення заборгованості. В обґрунтування позову зазначив, що 30 серпня 2011 року сторонами укладено договір без номеру, на підставі якого [PERSON] отримав кредит у розмірі 1500 грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,0% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Зобовязання за вказаним кредитним договором [PERSON] належним чином не виконував, внаслідок чого утворилась заборгованість, яка станом на 30 квітня 2018 року становить 67761,04 грн. та складається з : 876,72 грн.\~- заборгованість за кредитом, 58192,35 грн. - заборгованості по процентам за користування кредитом, 4989,06 грн.- заборгованості за пенею та комісією, а також штрафів відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф (фіксована частина) 3202,91 грн. - штраф (процентна складова). На підставі зазначеного, представник позивача просить суд стягнути з [PERSON] вказану суму заборгованості та понесені судові витрати по сплаті судового збору. \~ \~ \~ \~Позовна заява вперше була адресована та надіслана до Тернівського районного суду м. Кривого Рогу, за протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями передано в провадження судді Коноваленко М.І. Ухвалою суду від 22 червня 2018 року позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. \~ \~ \~ \~На виконання вимог ухвали від 22 червня 2018 року представник ПАТ КБ «Приватбанк» надав до суду письмове пояснення щодо методики нарахування заборгованості та надав уточнену позовну заяву (у новій редакції) уточнивши період розрахунку заборгованості по сплаті комісії та пені. Ухвалою Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 16 серпня 2018 року цивільну справу передано на розгляд до Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу за підсудністю, згідно до отриманої інформації довідково інформаційного бюро від 15 серпня 2018 року про місце реєстрації відповідача, що вплинуло на підсудність розгляду справи. Згідно протоколу автоматичного розподілу справ між суддями справу 11 вересня 2018 року передано в провадження судді Козлова Ю.В. , який своєю ухвалою від 14 вересня 2018 року прийняв справу до розгляду, призначивши до розгляду по суті у судовому засіданні. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 19 жовтня 2018 року розгляд справи відкладено через неявку сторін в судове засідання. \~ \~ \~ \~В судове засідання представник позивача не зявився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив, у запропонований строк відзиву на позовну заяву до суду не надав . \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши письмові матеріали цивільної справи, всебічно і повно зясувавши фактичні обставини , на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, вважає, що заявлений позов підлягає частковому задоволенню, з огляду на наступне. 30 серпня 2011року на підставі письмової заяви відповідача [PERSON] акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» надало [PERSON] кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку у розмірі 1500,00 грн. зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,0 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Зазначений договір був укладений на підставі анкети-заяви позичальника про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг. Згідно п.п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг, Клієнт (позичальник) дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку, і Клієнт дає право Банку в будь-який момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт. Підписання цього Договору є прямою та безумовною згодою Держателя відносно прийняття будь-якого розміру Кредитного ліміту, встановленого Банком. Оскільки [PERSON] неналежно сплачував внески на погашення заборгованості за кредитом відповідно наданого до матеріалів справи розрахунку за кредитним договором без номера від 30 серпня 2011 року, станом на 30 квітня 2018 року утворилась заборгованість перед банком у розмірі 67\~761,04 грн., яка складається з : 876,72 грн.\~- заборгованість за кредитом 58 192,35 грн. - заборгованості по процентам за користування кредитом 4 989,06 грн. - заборгованості за пенею та комісією а також штрафів відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф (фіксована частина) 3202,91 грн. - штраф (процентна складова). \~ \~ \~ \~Згідно із вимогами ст. ст. 6, 627 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагентів та визначенні умов договору з урахуванням вимог Цивільного Кодексу України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст. 628 ЦК України, зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погодженні ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч. 1\~ст.\~634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Статтею 1054\~ЦК України за кредитним договором кредитодавець зобов'язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити відсотки. \~ \~ \~ \~Згідно зі\~ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Вирішуючи питання щодо розміру заборгованості за кредитним договором, яка підлягає стягненню з відповідача, суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов надання банківських послуг, при порушенні позичальником строків платежів по кожному з грошових зобовязань, передбачених цим Договором, більш ніж на 30 днів, позичальник зобовязаний сплатити Банку штраф в розмірі 500 грн. + 5% від суми заборгованості. Згідно зі\~ст.551 ЦК України, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. В частині 1\~ст. 549 ЦК України\~визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, яке боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. \~ \~ \~ \~Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (ч. 3\~ст. 549 ЦК України). \~ \~ \~ \~Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Цивільно-правова відповідальність\~- це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обовязків, як заходу цивільно-правової відповідальності, має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Конституційний Суд України в рішенні від 10.11.2011 року N 15-рп/2011 зазначає, що держава, встановлюючи законами України засади створення і функціонування грошового та кредитного ринків (п.1 ч.2\~ст.92 Конституції України), має підтримувати на засадах пропорційності розумний баланс між публічним інтересом ефективного перерозподілу грошових накопичень, комерційними інтересами банків щодо отримання справедливого прибутку від кредитування і охоронюваними законом правами та інтересами споживачів їх кредитних послуг. За положеннями\~ст.61 Конституції України\~ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Тобто, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення\~порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором, свідчить про недотримання положень, закріплених у\~ст.61 Конституції України\~щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Такий правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15, від 11 жовтня 2017 року № 347/1910/15ц. На підставі зазначеного суд вважає за необхідне стягнути з відповідача лише пеню та відмовити в задоволенні вимоги про стягнення штрафу. На підставі наведеного, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» загальну суму заборгованості за кредитним договором в розмірі 64\~058 , 13 грн., яка складається з : 876,72 грн.\~- заборгованість за кредитом, 58192,35 грн. - заборгованості по процентам за користування кредитом, 4989,06 грн.- заборгованості за пенею та комісією, \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.141ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: partial