Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-26 00:00:00

Представник заявника звернувся до суду із заявою про видачу обмежувального припису. \~ \~ \~ \~ Заяву обґрунтовано тими обставинами, що з 24.03.2007 [PERSON] та [PERSON] перебувають в зареєстрованому шлюбі та проживають за адресою: [ADDRESS] . [INFO] у [PERSON] та [PERSON] народилась донька [PERSON] . Під час спільного проживання [PERSON] з [PERSON] , останній неодноразово вчиняв щодо неї та доньки домашнє насильство, принижував, погрожував фізичною розправою, своєю агресивною поведінкою створив неможливі умови для проживання та наразі, з метою захисту себе та своєї доньки, вона змушена через свого представника звернутись із заявою про видачу обмежувального припису щодо свого чоловіка, оскільки небезпідставно вважає, що існує реальна загроза продовження домашнього насильства з боку чоловіка, як до неї, так і до доньки. 30.07.2021 року донька [PERSON] звернулась до неї та повідомила про факт розбещення з боку батька, [PERSON] , в зв`язку з чим [PERSON] через свого представника звернулась до соціально-психологічної служби Херсонського державного університету із заявою про проведення психодіагностичного дослідження своїй неповнолітній доньці. [PERSON] в інтересах своєї неповнолітньої доньки [PERSON] , через свого представника, 06.10.2021 року звернулась до Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області з відповідною заявою в порядку ст. 214 КПК України. Заяву зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України (журнал єдиного обліку) Херсонського районного управління поліції за № 26107 від 06.10.2021 року. 21.10.2021 року ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області (справа № 766/18422/21, н/п 1-кс/766/9520/21) скаргу на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задоволено. Зобов`язано уповноважених осіб Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою адвоката Волкової Л.Г., яка представляє інтереси [PERSON] , яка діє в інтересах своєї неповнолітньої доньки [PERSON] від 06.10.2021, зареєстрованої в журналі ЄО за № 26107. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.10.2021 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Представник заявника в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав в повному обсязі, просив заяву про видачу обмежувального припису задовольнити. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні [PERSON] в інтересах якої діє законний представник [PERSON] заявлені вимоги підтримали в повному обсязі, надали пояснення, аналогічні тим, що викладені у наданій до суду заяві. Згідно ч. 1 ст. 305-5\~ЦПК України\~справа про видачу обмежувального припису розглядається судом за участю заявника та заінтересованих осіб. У разі якщо участь заявника становить загрозу подальшої дискримінації чи насильства для нього, справа може розглядатися без його участі. Неявка належним чином повідомлених заінтересованих осіб не перешкоджає розгляду справи про видачу обмежувального припису. Суд, дослідивши матеріали справи, наявні докази, дійшов висновку, що заявлені вимоги підлягають частковому задоволенню, з огляду на наступне. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно п. 1 ч. 1\~ст. 350-2 ЦПК України, заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства або її представником у випадках визначених\~Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству»\~домашнім насильством є діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи. Фізичне насильство - форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру. Сексуальне насильство - форма домашнього насильства, що включає будь-які діяння сексуального характеру, вчинені стосовно повнолітньої особи без її згоди або стосовно дитини незалежно від її згоди, або в присутності дитини, примушування до акту сексуального характеру з третьою особою, а також інші правопорушення проти статевої свободи чи статевої недоторканості особи, у тому числі вчинені стосовно дитини або в її присутності Згідно\~ст. 24 Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству»\~до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належать: обмежувальний припис стосовно кривдника. Відповідно до\~ст.26 вказаного Закону, обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб. Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків. Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців. Про видачу обмежувального припису кривднику суддя у встановлений законом строк інформує уповноважені підрозділи органів Національної поліції України за місцем проживання (перебування) постраждалої особи для взяття кривдника на профілактичний облік, а також районні, районні у містах Києві і Севастополі державні адміністрації та виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад за місцем проживання (перебування) постраждалої особи. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що за результатами психодіагностичного дослідження, яке проводилось соціально- психологічною службою Херсонського державного університету з 14.09.2021 року по 01.10.2021 року констатовано, що дії [PERSON] до неповнолітньої доньки [PERSON] були розпусними, свідомими, організованими та спланованими (проводилися у відсутності матері). Інформація сексуального змісту, яка надавалась батьком доньки, не відповідає віковій зрілості, провідній діяльності і потребам особистості і є інтелектуальним розбещенням неповнолітньої (проводив відверті сексуальні розмови). Поведінка і дії [PERSON] носять характер психологічного сексуального насилля (залякування фізичною розправою з боку протилежної статті під час сексуальних дій), фізичного сексуального насилля (утримання своєю рукою руки неповнолітньої доньки для виконання певних дій зі статевим органом), тобто схиляв дитину до певних сексуальних дій. Це вказує на дії, як фізичного так і інтелектуального змісту біологічного батька по відношенню до своєї неповнолітньої доньки. Дії батька негативно вплинули на психоемоційний та фізичний стан стан [PERSON] . Результати дослідження свідчать про високий рівень посттравматичного переживання та наявність ознак нервово-психічної нестійкості та предзахворювальних ознак порушень особистості у поведінці та діяльності. Це вказує на вказує на високу імовірність нервово-психічних зривів, а у подальшому психічних розладів особистості та психосоматичних захворювань, стійкої соціальної дезаптації, порушення гармонійних відносин з протилежною статтю, а у подальшому неможливість створення родини, порушенні адаптації у соціумі, кар`єрному ставленні та реалізації як особистості, а також реалізації своєї індивідуальності, унікальності в системі соціальних зв`язків.вказує на високу імовірність нервово-психічних зривів, а у подальшому психічних розладів особистості та психосоматичних захворювань, стійкої соціальної дезаптації, порушення гармонійних відносин з протилежною статтю, а у подальшому неможливість створення родини, порушенні адаптації у соціумі, кар`єрному ставленні та реалізації як особистості, а також реалізації своєї індивідуальності, унікальності в системі соціальних зв`язків. \~ \~ \~ \~21.10.2021 року ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області (справа № 766/18422/21, н/п 1-кс/766/9520/21) скаргу на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задоволено. Зобов`язано уповноважених осіб Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою адвоката Волкової Л.Г., яка представляє інтереси [PERSON] , яка діє в інтересах своєї неповнолітньої доньки [PERSON] від 06.10.2021, зареєстрованої в журналі ЄО за № 26107. \~ \~ \~ \~З матеріалів справи вбачається, що за заявою представника неповнолітньої [PERSON] до ЄРДР (номер кримінального провадження 12021231040000877) 27.10.2021 року внесено відомості про кримінальне правопорушення за ознаками ч. 2 ст. 156 КК України. Статтею 8 Конвенції гарантовано, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Виходячи із змісту даного права, воно включає існування, як негативних так і позитивних обов`язків держави, які невід`ємні від реальної «поваги» до приватного та сімейного життя. (пункт 78 рішення Європейського Суду у справі «Мамчур проти України»). Втручання у право на повагу до сімейного життя не становить порушення статті 8 Конвенції, якщо воно здійснене «згідно із законом», відповідає одній чи кільком законним цілям, про які йдеться в пункті 2, і до того ж є необхідним у демократичному суспільстві для забезпечення цих цілей (пункт 50 рішення Європейського Суду у справі «Хант проти України»).У пункті 9 частини першої статті 1 Закону № 2229-VIII визначено, що оцінка ризиків - це оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи. Оцінка ризиків має проводитись за факторами небезпеки (ризиків) щодо вчинення домашнього насильства шляхом відібрання свідчень від постраждалої від такого насильства особи, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи. Фактори небезпеки (ризику) щодо вчинення домашнього насильства мають визначатися за результатами оцінки дій кривдника, які свідчать про ймовірність настання летальних наслідків у разі вчинення домашнього насильства з метою виявлення вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті такої особи. Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 756/3859/19 (провадження № 61-11564св19) зроблено висновок, що «враховуючи положення Закону № 2229-VIII, обмежувальний припис за своєю суттю не є заходом покарання особи (на відміну від норм, закріплених у КУпАП та КК України), а є тимчасовим заходом, виконуючим захисну та запобіжну функцію і направленим на попередження вчинення насильства та забезпечення першочергової безпеки осіб, з огляду на наявність ризиків, передбачених вищезазначеним законом, до вирішення питання про кваліфікацію дій кривдника та прийняття стосовно нього рішення у відповідних адміністративних або кримінальних провадженнях». Таким чином, враховуючи надані докази, з огляду на встановлені судом обставини, суд, приходить до висновку, що наявні обґрунтовані ризики вчинення [PERSON] домашнього насильства щодо заявниці, тому суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви та необхідність видачі обмежувального припису відносно [PERSON] шляхом встановлення заходів тимчасового обмеження прав останнього та покладення на нього обов`язків, встановлених ч. 2\~ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». В силу ч. 3\~ст. 350-5 ЦПК України\~судові витрати, пов`язані з розглядом справи, суд відносить на рахунок держави. Згідно із ч. 4 ст.350-6 ЦПК України рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє виконання. На підставі викладеного,

Outcome: approved