Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-16 00:00:00

Представник ДП «СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» звернувся в суд з позовом до [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Підзахаричівська сільська рада Путильського району Чернівецької області, про стягнення шкоди, завданої незаконною порубкою лісу. В позові вказував, що працівниками лісової охорони Розтоківського лісництва Карпатського ДСЛ АПК, під час проведення заходів по охоронні лісових угідь на території обходу №1 квартал №1 л/д №16 в першій групі лісу (обхід лісника [PERSON]) 09.09.2013 року було виявлено самовільну порубку семи дерев породи «Бук». На місці самовільної порубки дерев було виявлено [PERSON], який самостійно проводив спилення дерев та їх розкрижування (розпилення) на відрізки довжиною біля одного метра, для завантаження на автомобіль марки «ЛУАЗ», номерний знак [NUMBER]. Працівниками лісової охорони сфотографовано автомобіль та відібрано пояснення в [PERSON], в якому він визнав, що зрубав одне сиро-ростуче дерево породи «Бук» для опалення житлового будинку. 10.09.2013 року в Розтоківському лісництві Карпатського ДСЛ АПК [PERSON] був ознайомлений з документами по факту вчинення ним лісопорушення, але від підписання протоколу про лісопорушення №2/4 від 10.09.2013 року відмовився та став вимагати від працівників лісової охорони повернення пояснення даного на місці вчинення та виявлення лісопорушення для знищення, в чому йому було відмовлено. 12.09.2013 року протокол про лісопорушення №2/4 від 10.09.2013 року з додатками передано у Лісовий відділ Карпатського ДСЛ АПК для реєстрації та передачі в Чернівецьку міжрайонну прокуратуру по нагляду за дотриманням природоохоронного законодавства. Додатково в претензійній формі було запропоновано [PERSON] відшкодувати завдану шкоду на суму 19577,93 грн. на користь держави в особі Підзахаричівської сільської ради. До претензії додано протокол про лісопорушення №2/4 від 10.09.2013 року від підпису та отримання якого [PERSON] відмовився. Зазначав, що факт отримання [PERSON] претензії та доданого до неї протоколу про лісопорушення №2/4 від 10.09.2013 року підтверджується заявою від 07.10.2013 року зі скаргою на дії лісової охорони Розтоківського лісництва, направлену на адресу прокуратури Путильського району, з копією протоколу та супровідним листом прокуратури Путильського району №54-р-13, вих.№13 від 11.10.2013 року. Також у вказаній заяві від 07.10.2013 року відповідач визнав факт спилення ним без належних документів дерев. Зокрема вказує, що 09.09.2013 року, знаходячись в урочищі «Малинешне» Путильського району, тобто на території Карпатського держспецлісгоспу АПК, незаконно зрубав одне сиростуче дерево породи «Бук», в діаметрі біля 30 см. Згідно розрахунку заподіяної шкоди вартість одного сиро-ростучого дерева породи «Бук», в діаметрі біля 30 см становить 1692,72 гривень. Вважав, що відповідачем умисно визнається зрубання тільки одного найменшого діаметром дерева. Однак [PERSON] спилив сім дерев породи «Бук» діаметром 30 см, 31 см 34 см, 35 см, 37 см, 40 см, 41 см, загальною кубомасою 6 мі, чим наніс шкоду лісовому господарству України, яка згідно розрахунку заподіяної шкоди самовільною порубкою дерев становить 19577,93 гривень. Посилався на ст.105 ЛК України та ст.ст.68, 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», просив стягнути з відповідача на користь держави в особі Підзахаричівської сільської ради Путильського району Чернівецької області, с. Підзахаричі, заподіяну шкоду (збитки) в розмірі 19577,93 грн. та стягнути з відповідача на користь ДП «СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» витрати по сплаті судового збору в сумі 244,00 грн., а також витрати послуг банку в розмірі 3,00 гривень. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] заявлений позов підтримав, посилаючись на викладені в позовній заяві обставини просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. В судовому засіданні відповідач [PERSON] позов визнав частково та пояснив, що 09.09.2013 року разом з [PERSON] та [PERSON] поїхали по гриби. У лісі спилив одне напівсухе дерево, після чого до нього підійшли працівники лісової охорони і склали протокол. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні вважав, що відповідач спилив одне напівсухе дерево діаметром 30 см, чим завдав шкоду в сумі 846,36 гривень. Представник - Підзахаричівської сільської ради Путильського району в судове засідання не з'явилася, будучи належно повідомленою про місце, день та годину слухання справи, в адресованій суду заяві просила справу розглядати без їх участі. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що працює майстром лісу Розтоківського лісництва Карпатського ДСЛ АПК. 09.09.2013 року на території першого кварталу в с. Підзахаричі з помічником лісника і лісником побачили [PERSON], який розпилював бензопилою дерево породи «Бук». У [PERSON] відібрали пояснення і пішли далі, де виявили ще зрубані дерева породи «Бук», які сфотографували на телефон і лісник склав акт по них. Лісодеревину не вилучали, оскільки коли повернулися до [PERSON], то його і розпиленого дерева вже не було. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що працює помічником лісника Розтоківського лісництва Карпатського ДСЛ АПК. 09.09.2013 року з лісником і майстром лісу при проведенні ревізії лісу виявили [PERSON], який розпилював бензопилою сиро-ростуче дерево породи «Бук» діаметром 30-32 см. У нього відібрали пояснення, дерево не вилучали і пішли далі. Недалеко від [PERSON] виявили ще шість зрубаних дерев. Коли повернулися, то відповідача на місці не було. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що у вересні 2013 року разом з[PERSON] на автомобілі [PERSON] поїхали по гриби. В лісі під'їхали до напівсухого дерева діаметром біля 20 см, яке заважало проїхати. [PERSON] залишився біля автомобіля. Лісників там не було. По дорозі додому [PERSON] розповів, що до нього підходили працівники лісової охорони і відібрали пояснення. В судовому засіданні свідок [PERSON] дав аналогічні пояснення. Суд, заслухавши представниківсторін, відповідача [PERSON], свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що 10.09.2013 року лісником Карпатського держспецлісгоспу АПК Путильського району Чернівецької області [PERSON] в конторі лісництва, в присутності помічника лісничого [PERSON] та [PERSON] складено протокол про лісопорушення №2/4, а саме про те, що 09.09.2013 року [PERSON] вчинив самовільну рубку на території обходу №1 кварталу 1 л/д 16, 1 група лісу в урочищі «Малинешне» Розтоківського лісництва семи дерев породи «Бук» діаметром - 30 см, 31 см, 34 см, 35 см, 37 см, 40 см, 41 см, загальною кубомасою 6 мі, що підтверджується копією вказаного протоколу. Згідно протоколу деревину забрано із лісу лісопорушником автомобілем марки «ЛУАЗ», номерний знак [NUMBER]. З копії розрахунку заподіяної шкоди самовільною рубкою дерев на території Карпатського держспецлісгоспу АПК Розтоківського лісництва квартал 1 л/д 16 група лісів 1, проведеного майстром лісу [PERSON] згідно постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» вбачається, що збитки за самовільну рубку семи дерев діаметром 30 см, 31 см, 34 см, 35 см, 37 см, 40 см, 41 см складає 19577,93 грн., таксова вартість - 456,39 грн. З копій наказів Державного агентства лісових ресурсів України №220 від 23.08.2013 року «Про приймання цілісних майнових комплексів державних лісогосподарських підприємств Міністерства аграрної політики та продовольства України до сфери управління Державного агентства лісових ресурсів України» та №369 від 25.11.2013 року «Про затвердження Статуту Державного підприємства «Спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Карпатський держлісгосп» (у новій редакції) вбачається, що Карпатський державний спеціалізований лісгосп АПК був переданий у сферу управління з Міністерства АПК України до відання та управління Державного агентства лісових ресурсів України. Проведено перереєстрацію Статуту та зміну назви підприємства з Карпатського державного спеціалізованого лісгоспу АПК на Державне підприємство «Спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Карпатський держлісгосп». Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. У відповідності зі ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Стаття 7 ЛК України передбачає, що ліси, які знаходяться в межах території України, є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб'єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи. Відповідно до ст.17 ЛК України у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи. Таким чином, Державне підприємство «Спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Карпатський держлісгосп» є постійним лісокористувачем лісового фонду, де вчинено правопорушення у вигляді незаконної вирубки дерев. Відповідно до ст.19 ЛК України на постійних лісокористувачів покладено обов'язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень; дотримання правил і норм використання лісових ресурсів; ведення лісового господарства на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснення використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення. Статтею 67 ЛК України передбачено, що у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів як заготівля деревини. У ст.69 ЛК України вказано, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток. Відповідно до вимог ст.ст.105, 107 ЛК України порушення лісового законодавства у виді незаконного вирубування та пошкодження дерев і чагарників тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За ч.1 ст.68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідно до ч.4 ст.68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно з ч.1 ст.69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Частиною 2 ст.40 ЗУ «Про рослинний світ» передбачено, що відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об'єктів рослинного світу. Врегульовані вищевказаними нормами наслідки порушення вимог природоохоронного (в т.ч. лісового) законодавства у вигляді обов'язку винної особи відшкодувати заподіяні збитки відповідають загальним положенням Цивільного кодексу України, які визначають поняття та порядок відшкодування збитків. Статтею 22 ЦК України встановлено загальні правила відшкодування збитків та передбачено, зокрема, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. В даному випадку спірні правовідносини щодо відшкодування збитків, заподіяних порушенням лісового законодавства, кваліфікуються як відносини із відшкодування позадоговірної шкоди. Статтею 1166 ЦК України встановлено загальні підстави відшкодування шкоди у позадоговірних (деліктних) зобов'язаннях та передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Позадоговірна (деліктна) відповідальність, яка є видом цивільно-правової відповідальності, настає при існуванні складу правопорушення, що включає такі елементи, як: шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. В судовому засіданні здобуто докази, що підтверджують вчинення [PERSON] дій, які полягають у самовільній рубці одного дерева породи «Бук», діаметром 30 см, що завдали матеріальної шкоди в сумі 1692,722 гривень. Відповідно до вимог п.7 ч.3 ст.29 та п.7 ч.2 ст.69 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються до спецфондів Державного, обласних та місцевих (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Квартал №1 л/д 16, 1 групи лісів Розтоківського лісництва, де проводилась самовільна рубка дерев, знаходиться на території Підзахаричівської сільської ради Путильського району Чернівецької області, на рахунок якої і слід проводити стягнення. Таким чином, наведені доводи, аналіз доказів та їх належна оцінка переконують суд в тому, що відповідачем вчинено самовільну рубку одного дерева породи «Бук», діаметром 30 см, чим завдано збитків лісовому господарству України на суму 1692,72 грн., які підлягають відшкодуванню в дохід держави на рахунок Підзахаричівської сільської ради Путильського району Чернівецької області. Доводи представника позивача, що відповідачем самовільно зрубано сім дерев породи «Бук» не знайшли підтвердження в судовому засіданні, ґрунтуються на припущеннях та спростовуються поясненнями свідків. Це підтверджено дослідженими в суді належними доказами, доказів протилежного представником позивача суду не надано. З урахуванням наведеного Суд вважає, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення із стягненням з відповідача на користь позивача понесених ними та документально підтверджених витрат по сплаті судового збору пропорційно до задоволених позовних вимог відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України. На підставі ст.ст.7, 17, 19, 67, 69, 105, 107 ЛК України, ст.ст.68, 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.40 ЗУ «Про рослинний світ», ст.1166 ЦК України, п.7 ч.3 ст.29 та п.7 ч.2 ст.69 БК України,

Outcome: partial