Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-26 00:00:00

Представник позивача [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом в інтересах Управління Державного агенства рибного господарства у м.Києві та Київській області та просить стягнути з відповідача майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 102 гривень та 1762 гривень судових витрат. Посилається на те, що згідно постанови Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 16.06.2017 року [PERSON], визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП. Постановою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 16.06.2017 у справі №373/865/17 [PERSON] було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП. Вважає, що в зв'язку з тим, що вина відповідача є доведеною, а отже, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення є обов'язковою для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Посилається на Закони України «Про тваринний світ», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», відповідно до яких громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, в повному обсязі. Таким чином, природні ресурси, в тому числі водні біоресурси, які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є майном певної територіальної громади, в даному випадку Стовп'язької сільської ради Переяслав-Хмельницького району Київської області, а тому завдану відповідачем шкоду внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в сумі 1547 грн. 00 коп. позивач просить стягнути на користь Стовп'язької сільської ради Переяслав-Хмельницького району Київської області. Представник позивача до суду не з'явився. Про день та час розгляду справи повідомлений належним чином. На адресу суду 20.02.2019 року надіслав заяву в якій просить справу розглянути без його участі та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. [PERSON] до суду не з'явився. Про день та час розгляду справи повідомлений належним чином. Про причини неявки суд не повідомляв. Представник Дівичківська сільська рада Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області на адресу суду надіслав зайову від 12.02.2019 року, про розгляд справи без його участі. Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи та вирішити її на підставі наявних доказів. З'ясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено наступне. 10.04.2017 близько 17 год. 05 хв. [PERSON] на Канівському водосховищі в районі с.Стовп'яги Переяслав-Хмельницького району Київської області проводив лов риби в нерестовий період забороненим знаряддям лову (сітками з ліски) та спіймав рибу (карась - 6 шт.) загальною вагою 3,0 кг. Своїми діями [PERSON] заподіяв рибному господарству України збитки у розмірі 102 грн. 00 коп., чим порушив п. 4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». Дані обставини встановлено судом в адміністративній справі про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] та постановою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 16.06.2017 за якою [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КпАП України, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 30 (тридцяти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 510 (п`ятсот десять) гривень, з конфіскацією сітки. При винесенні даної постанови судом не вирішувалося питання відшкодування майнової шкоди в розмірі 102 грн. 00 коп. Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законом України «Про тваринний світ»; Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»; Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Постановою КМ України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Відповідно до такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених Постановою КМ України №1209 від 21.11.2011, розмір збитків, заподіяних [PERSON] рибному господарству України становить 102 гривень, виходячи з розрахунку за 1 штуку карася 1 неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що становить 17 гривень, що становить 102 гривень. Загальний розмір майнової шкоди становить 102 гр. 00 коп. Згідно з ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Як слідує з ст.3 даного Закону об'єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Відповідно до ст.ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як вбачається із ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно з ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Таким чином, природні ресурси, які незаконно добуті [PERSON] на Канівському водосховищі в районі с.Стовп'яги Переяслав-Хмельницького району Київської області є майном територіальної громади с.Дівички Переяслав-Хмельницького району Київської області, на користь якої підлягає відшкодуванню майнова шкода, завдана відповідачем внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір за позовну вимогу майнового характеру у розмірі 1762 гривень, який підлягає стягненню з відповідача на користь держави, відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Outcome: approved