Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-22 00:00:00

Представник позивача звернувся до Першотравневого районного суду м.Чернівці із вказаними вище позовом до [PERSON] про стягнення боргу. Посилався на те, що 26.12.2017 між АТ КБ «Глобус» та [PERSON] було укладено Договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі заяви-анкети №17/336 на приєднання до вказаного договору, яким встановлено ліміт овердрафту. Відповідно до умов Договору банком відкрито позичальнику програму кредитування овердрафт «Запасочка» для фізичних осіб із сумою ліміту овердрафту: 100 000 гривень, строк дії ліміту овердрафту: 24 місяці з 26.12.2017 по 24.12.2018; фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) 36 % річних; процентна ставка в пільговий період кредитування 0,000001 % річних. Вперше позичальником здійснено використання кредитних коштів 29.12.2017 у розмірі 49140 гривень. У зв`язку\~з неналежним\~виконанням умов\~кредитного договору, у [PERSON] станом на 31.08.2020 виникла заборгованість за кредитним договором в сумі 104\~891,52грн., з яких 88\~956,13грн. строкова заборгованість по кредиту; 15\~935,39грн. заборгованість по процентам. Просив стягнути з відповідачки заборгованість за договором про встановлення ліміту овердрафту до Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки у розмірі 104\~891,52грн. та понесені судові витрати. Відзив на позов відповідачка [PERSON] до суду не подала. Справа слухалась у відсутність учасників справи, які в судове засідання не з`явилися. Представник позивача адвокат Верхогляд М.Л. надав заяву про розгляд справи без його участі. Позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити. 23.11.2021 представник відповідачки [PERSON] адвокат Волошина Т.Б. подала до суду заяву про слухання справи у її відсутність та відсутність її довірительки. У зв`язку із тим, що в судове засідання учасники справи не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч.2 ст.247 ЦПК України. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав: Так, судом встановлено, що 26.12.2017 між ПАТ КБ «Глобус» та [PERSON] укладено Договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі заяви-анкети №17/336 на приєднання до вказаного договору, яким встановлено ліміт овердрафту (а.с.11). Відповідно до умов Договору банком відкрито позичальнику програму кредитування овердрафт «Запасочка» для фізичних осіб із сумою ліміту овердрафту: 100 000 гривень, строк дії ліміту овердрафту: 14 місяці з 26.12.2017 по 24.12.2018; фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) 36% річних; процентна ставка в пільговий період кредитування 0,000001 % річних. Також [PERSON] підписала довідку про розрахунок орієнтованої сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки, якою визначено періоди платежів та паспорт споживчого кредиту (інформація, яка надається споживачу до укладення договору про споживчий кредит). У вказаному паспорті було викладено інформацію про тип кредиту, його ліміт, строк кредитування, процентну ставку відсотків річних, штрафи\~50гривень за порушення термінів погашення термінів за користування овердрафтом, процентів за користування недозволеним овердрафтом 50%річних від залишку заборгованості.(а.с.12-13). Відповідно до наданої банком виписки за договором за період з 26.12.2017 по 31.08.2020 та розрахунку заборгованості, станом на 31.08.2020 року у [PERSON] виникла заборгованість по кредитному договору №17/336 від 26.12.2017 в сумі 104\~891,52грн., з яких 88\~956,13грн. строкова заборгованість по кредиту та 15\~935,39грн. заборгованість по процентам (а.с.18-26). Частиною четвертою\~ст.11\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів» передбачено, що у договорі про надання споживчого кредиту зазначаються: 1) сума кредиту; 2) детальний розпис сукупної вартості кредиту для споживача (у процентному значенні та грошовому виразі) з урахуванням відсоткової ставки за кредитом та вартості всіх послуг (реєстратора, нотаріуса, страховика, оцінювача тощо), пов`язаних з одержанням, обслуговуванням, погашенням кредиту та укладенням договору про надання споживчого кредиту; 3) дата видачі кредиту або, якщо кредит видаватиметься частинами, дати і суми надання таких частин кредиту та інші умови надання кредиту; 4) право дострокового повернення кредиту; 5) річна відсоткова ставка за кредитом; 6) умови дострокового розірвання договору; 7) інші умови, визначені законодавством. Кредитний договір укладається у письмовій формі (ч.1 ст.1055 ЦК України). Статтею 207 Цивільного Кодексу України\~визначено,що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до положень статей 626,628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. За змістом статті 634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У даному випадку застосування конструкції договору приєднання та його умови були розроблені АТ КБ «Глобус». Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Таким чином, з огляду на зміст статей 633,634\~ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом статті 1056-1\~ЦК України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини 1 статті 1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Статтею 549\~ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами першою, другою статті 551\~ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Згідно із частиною першою статті 1050\~ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Отже, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Саме до такої правової позиції дійшла Велика палата Верховного Суду, що булла викладена у постанові від 03.07.2019року провадження № 14-131цс19. Як було встановлено судом, в заяві-анкеті №17/137 від 26.12.2017 року, паспорті споживчого кредиту від 26.12.2017 року було викладено інформацію про тип кредиту, його ліміт, строк кредитування, процентну ставку відсотків річних, штрафи\~50 гривень за порушення термінів погашення термінів за користування овердрафтом. Вказані документи підписані [PERSON] , що свідчить про її обізнаність та згоду з умовами кредитування. Підписавши заяву, яка є складовою частиною кредитного договору, [PERSON] добровільно погодила такі умови кредитного договору, взяла на себе відповідні зобов`язання. Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи (частина перша статті 9 Закону України від № «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» в редакції, чинній на момент вчинення відповідних правочинів або виникнення відповідних прав та обов`язків, далі - Закон про бухгалтерський облік). Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях (частина друга статті 9 Закону про бухгалтерський облік). Вилучення оригіналів таких документів та регістрів забороняється, крім випадків, передбачених кримінальним процесуальним законодавством (абзац другий частини дев`ятої статті 9 Закону про бухгалтерський облік). Емітенти зобов`язані в порядку та строки, установлені договором, надавати власникам рахунків виписки про рух коштів на їх рахунках за операціями, що виконані користувачами електронних платіжних засобів. Форма виписки повинна включати всі обов`язкові реквізити, передбачені нормативно-правовим актом Національного банку з питань організації операційної діяльності в банках України (пункт 8 розділу VII Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого\~постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705. Документи за операціями з використанням електронних платіжних засобів мають статус первинного документа та можуть бути використані під час урегулювання спірних питань (пункт 4 розділу VII Положення). Первинні документи мають бути складені під час здійснення операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення в паперовій та/або в електронній формі (пункт 4.3. Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254. Первинні документи складаються на паперових носіях або в електронній формі (абзац другий пункту 4.10. Положення). Банки обов`язково мають складати на паперових та/або електронних носіях, зокрема, такі регістри як особові рахунки та виписки з них (згідно із абзацом першим пункту 5.3. Положення ). На підставі пункту 5.5 Положення форма особових рахунків затверджується банком самостійно залежно від можливостей програмного забезпечення. Особові рахунки та виписки з них мають містити такі обов`язкові реквізити:номер особового рахунку,дату здійснення останньої (попередньої) операції,дату здійснення поточної операції, код банку, у якому відкрито рахунок, код валюти, суму вхідного залишку за рахунком, код банку-кореспондента, номер рахунку кореспондента, номер документа, суму операції (відповідно за дебетом або кредитом), суму оборотів за дебетом та кредитом рахунку, суму вихідного залишку. До матеріалів справи приєднано виписку по особовому рахунку [PERSON] № [NUMBER] , яка, на думку суду є належним та достатнім доказом щодо розрахунку вимог АТ «Комерційний банк «Глобус». В той же час відповідачка, не погодившись з таким розрахунком, просила суд призначити судово-економічну експертизу для встановлення реальної заборгованості, однак вказана експертиза не була проведена, у зв`язку із її неоплатою. Частиною першою\~статті 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. За таких обставин, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, що [PERSON] не виконує взяті на себе зобов`язання за кредитним договором, у зв`язку із чим у неї перед позивачем виникла заборгованість у заявленому розмірі. Будь-яких доказів спростування суми боргу та виконання грошових зобов`язань у належний спосіб, суду не надано, у зв`язку із чим суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову. Згідно ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір в розмірі 2102 грн.

Outcome: approved