Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-19 00:00:00

Представник позивача [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою про продовження [PERSON]строку прийняття спадщини після смерті своєї матері [PERSON]. Мотивуючи вимоги тим, що [INFO] року помер дід позивача [PERSON], а [INFO] року померла баба позивача [PERSON], яким на праві спільної сумісної власності належала квартира [ADDRESS]. Після смерті [PERSON] право власності на 1/2 квартири перейшло до [PERSON], про що їй 17.03.1999 року було видане свідоцтво про право на спадщину за заповітом. [INFO] року [PERSON] померла. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з 1/2 частини [ADDRESS]. Інша половина квартири належить дядьку позивача [PERSON], яку він успадкував після смерті [PERSON]. Для отримання спадщини, [PERSON]не змогла вчасно звернутися із заявою у нотаріальну контору, оскільки протягом усього встановленого строку на прийняття спадщини вона була неповнолітньою та проживала у Російській Федерації, що змушує її звернутись з даним позовом до суду. У судове засідання позивач та її представник не з'явились. Від представника позивача надійшла заява з проханням проводити розгляд справи у його відсутність. Зі змісту заяви убачається, що позовні вимоги він підтримує в повному обсязі. Відповідач у судове засідання також не з'явилась, хоча про день, час і місце слухання справи повідомлялась судом належним чином, подав до суду заяву про визнання позову та просив його задовольнити. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло виданого Дніпровською районною державною адміністрацією 11.05.1994 року квартира [ADDRESS], належить на праві приватної, спільної власності [PERSON] та [PERSON] в рівних долях (а.с. 8). [INFO] року [PERSON] помер, про що Відділом реєстрації актів громадянського стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві зроблено відповідний актовий запис № 1596 та видано свідоцтво про його смерть (а.с. 4). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 1/2 частину квартири [ADDRESS], яку прийняла [PERSON], про що 17.03.1999 року видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом (а.с. 8). Згідно із даними свідоцтва про смерть виданого Відділом реєстрації смерті м. Києва [INFO] року померла [PERSON], про що зроблено відповідний актовий запис № 163 та 03 січня 2011 року видано свідоцтво про смерть. ( а.с. 5). [INFO] року після смерті [PERSON] її син [PERSON] прийняв спадщину на 1/2 частину квартири [ADDRESS], про що державним нотаріусом Десятої київської державної нотаріальної контори Федунівим О.М. видано свідоцтво про право на спадщину за законом. За даними свідоцтва про народження [PERSON] являється донькою померлих [PERSON] та [PERSON] (а.с. 6). Відповідно до свідоцтва про смерть виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Істринського району Московської області [INFO] року померла [PERSON], про що зроблено відповідний актовий запис № 935 ( а.с. 7). Позивач [PERSON], [INFO] являється донькою померлої [PERSON], що підтверджується даними свідоцтва про народження [NUMBER] виданого 15.05.1985 року у м. Москва, після смерті якої відкрилась спадщина на 1/2 частину квартири [ADDRESS]. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У судовому засіданні встановлено, що позивач являється спадкоємцем першої черги. Шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини позивач пропустила, оскільки у період, коли померла її мати та протягом усього встановленого строку на прийняття спадщини вона була неповнолітньою та проживала у Російській Федерації, тому не змогла своєчасно подати заяву до нотаріальної контори і оформити спадщину. Після чого позивач звернулася з даним позовом до Дніпровського районного суду м. Києва за місцем знаходження спадкового майна. Крім того, згідно із ч. 1, 4 ст. 174 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов протягом усього часу судового розгляду, зробивши усну заяву. Якщо відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем викладено в адресованих суду письмових заявах, ці заяви приєднуються до справи. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки відповідач позов визнає, що не суперечить закону та не порушує права, позивачем пропущено строк прийняття спадщини з поважних причин, а тому суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] року матері [PERSON], тривалістю в три місяці. На підставі викладеного та

Outcome: approved