Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-05 00:00:00

Представник позивача [PERSON] товариства [PERSON] «Приватбанк» - [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги мотивує тим, що відповідно до укладеного договору б/н від 29.04.2010 року відповідач отримала кредит у розмірі 4600 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Вказує, що відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, складає між ним і банком договір, про, що свідчить підпис відповідача у заяві. Відповідно до умов договору погашення заборгованості здійснюється в наступному порядку: щомісячно в період сплати, позичальник повинен надавати банку грошові кошти (щомісячний платіж) для погашення заборгованості за кредитом, яка складається із заборгованості за кредитом, за відсотками, комісією, а також інші витрати згідно Умов. Однак, відповідач не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що підтверджується розрахунком заборгованості за договором. Таким чином, відповідач у порушення умов кредитного договору не виконав свої зобов'язання за вказаним договором Станом на 06.06.2017р. відповідач [PERSON]. заборгував Банку за вказаним договором кошти в сумі 18298 грн. 45 коп., з яких 5179 грн. 08 коп. - заборгованість за кредитом, 5064грн. 99 коп. - заборгованість по процентах за користування кредитом, 6706 грн. 83коп. заборгованість за пенею, 500 грн. - штраф (фіксована частина), 847грн. 55 коп. - штраф (процентна складова). Враховуючи наведене, просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача на користь позивача 18298 грн. 45 коп. заборгованості за кредитним договором б/н від 29.04.2010р. та понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1600 грн. У судове засідання представник позивача не з'явився, однак одночасно із позовом подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, де також зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов визнав частково, у звязку з відсутністю місця праці та важким матеріальним становищем, просить суд зменшити розмір пені. Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного висновку. Відповідно до\~ст.526 ЦК України\~зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Згідно ч.1\~ст.530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно з ч.2\~ст.1054 ЦК України\~до відносин за кредитним договором застосовуються положення щодо договору позики, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору, а відповідно до\~ст.1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Відповідно до\~ст.612 ЦК України\~боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Згідно\~ст.610 ЦК України\~порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушення умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Статтею 1049 ЦК України\~передбачено, що позичальник повинен повернути позикодавцеві позику (кредит) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно ч.2\~ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1046 цього Кодексу. Судом встановлено, що відповідно до укладеного договору від 29.04.2010 року [PERSON] отримав кредит у розмірі 4600 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Пунктом 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг визначено, що позичальник зобов'язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах передбачених цим Договором. Відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов надання банківських послуг, - при порушенні позичальником строків платежів по будь-якому з грошових зобов'язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов'язаний сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. + 5% від суми позову. У судовому засіданні встановлено, що відповідачем порушено умови кредитного договору, хоча всі умови договору - істотні, звичайні та випадкові - з моменту його укладення стають однаково обов'язковими для виконання сторонами. Внаслідок цього відповідач станом на 06.06.2017 року заборгував позивачу 18298гривень 45 копійок, яка складається із: тіла кредиту в розмірі\~5179 гривень 08копійок; нарахованих відсотків за користування кредитом в розмірі\~5064 гривень 99 копійок; заборгованість за пенею 6706гривень 83 коп., а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500 гривень штрафу (фіксована частина); 847 гривень 55 копійок штрафу (процентна складова). Щодо нарахування позивачем пені у розмірі 6706грн.83 коп., то у абзаці 34 постанови Верховного Суду України від 03 вересня 2014 року у справі №6-100цс14 вказано, що ч.3 ст.551\~ЦК України з урахуванням положень ст.3\~ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та ч.4 ст.10 ЦПК України\~щодо обов'язку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків.\~ Наявність у кредитора можливості стягувати із боржника надмірні грошові суми, як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне грошове зобов'язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для відповідача та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором. Вимога позивача про стягнення пені в розмірі, який значно перевищує заборгованість спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне грошове зобов'язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для споживача та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором. Конституційний Суд України у рішенні від 11.07.2013 року по справі щодо офіційного тлумачення положень Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобовязань» від 22.11.1996 року дійшов висновку, що умови договору споживчого кредиту, його укладання та виконання повинні підпорядковуватися таким засадам, згідно з якими особа споживача вважається слабкою стороною у договорі та підлягає особливому правовому захисту з урахуванням принципів справедливості, добросовісності і розумності, як складовим елементам загального конституційного принципу верховенства права Частиною третьою статті 551 ЦК України, зокрема передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків.\~ Отже, частина третя статті 551\~ЦК України з урахуванням положень статті 3 ЦК України\~щодо загальних засад цивільного законодавства та частини четвертої статті 10 ЦПК України\~щодо обовязку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що він значно перевищує розмір збитків. Згідно п. 27 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин», істотними обставинами в розумінні ч. 3 ст.\~551\~ЦК України можна вважати, зокрема, ступінь виконання зобов'язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу (наприклад відсутність негативних наслідків для позивача через прострочення виконання зобов'язання). При таких обставинах суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування положень ч.3\~ст.551 ЦК України\~та вважає за доцільне зменшити розмір нарахованої пені. Так, суд,

Outcome: partial