Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-22 00:00:00

Представник позивача [PERSON] - [PERSON] звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Слов`янської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що [INFO] померла мати [PERSON] - [PERSON] . Після смерті матері залишилося спадкове майно у виді недоотриманої пенсії. 25 лютого 2021 року представник позивача [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Орлової Л.О. із Заявою про видачу спадщини після смерті [PERSON] , проте йому було відмовлено у видачі спадщини, оскільки [PERSON] був пропущений встановлений шестимісячний строк для подачі Заяви про прийняття спадщини. Зазначає, що [PERSON] після смерті матері довгий час не мала можливості отримати Свідоцтво про смерть українського зразка, оскільки не мала можливості виїхати за документами на підконтрольну Україні територію, тому вона пропустила строк для прийняття спадщини. Просить суд визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подання Заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] , строком у шість місяців з моменту набрання рішенням законної сили. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] , який діє на підставі Довіреності від 25 лютого 2021 року, посвідченої приватним нотаріусом Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Орловою Л.О. (а.с.14), у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Представник відповідача - Слов`янської міської ради Донецької області у судове засідання не з`явився. 18 березня 2021 року на адресу суду направлено Клопотання за підписом міського голови Лях В.М., у якому Слов`янська міська рада просить суд розглянути справу без їх участі та винести рішення на розсуд суду. Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги представника позивача [PERSON] - [PERSON] до Слов`янської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним Заяви про прийняття спадщини. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Як встановлено у судовому засіданні, позивач [PERSON] є дочкою [PERSON] . Вказані обставини підтверджуються Свідоцтвом про народження (а.с.7 зворот). Відповідно до Свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , зареєстрованим Відділом ЗАГС м. Красний Луч Луганської області, 08 червня 1992 року було розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після чого останній було присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.9). Рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 23 лютого 2021 року за заявою [PERSON] встановлено факт смерті громадянки України [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] у м. Хрустальний Луганської області (а.с.12-13). [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у місті Хрустальний Луганської області, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданим 23 лютого 2021 року Краматорським міським Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Актовий запис № 619 (а.с.11). В судовому засіданні встановлено, що від імені позивача [PERSON] 25 лютого 2021 року до приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Орлової Л.О. з Заявою про прийняття спадщини, звернувся її представник - [PERSON] , але 25 лютого 2021 року за вихідним № 185/02-31 йому було видано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою [PERSON] у прийнятті Заяви про видачу спадщини після померлої [PERSON] відмовлено, оскільки нею пропущений шестимісячний строк для звернення з Заявою про прийняття спадщини (а.с.6). Також у даній Постанові приватний нотаріус Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Орлова Л.О., зазначила, що Спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не заводилася (а.с.6). Як вбачається з Листа Приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Орлової Л.О. № 232/01-16 від 16 березня 2021 року, спадкову справу після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , відкрито не було (а.с.28-29). Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав Заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання Заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання Заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання Заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи». В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини - 04 квітня 2020 року зазначено, що [PERSON] не мала змоги належним чином звернутися до нотаріуса із Заявою про прийняття спадщини, оскільки спадкодавець проживав та помер на тимчасово окупованій території України, м. Хрустальний Луганської області, на території якого державні органи не здійснюють свої повноваження, а також вона проживає на тимчасово окупованій території, тому вона не мала змоги звернутися до відповідного суду та отримати своєчасно Свідоцтво про його смерть. У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Приймаючи до уваги той факт, що позивачем [PERSON] надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, то суд приходить до висновку, що її позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved