Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-11 00:00:00

Представник позивача [PERSON]- [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про розірвання договору купівлі-продажу. В обґрунтування позову посилається на те, що 17.06.2015р. між позивачем та відповідачем було укладено договір купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: Харківська область, Дергачівський район, с. Мала Данилівка, провулок Кленовий, 1. Продаж відповідно до зазначеного договору було вчинено за 1909623,00 гривень, хоча фактично відповідачем позивачу не було передано зазначену суму коштів. Позивач погодився на це під час підписання договору та його нотаріального посвідчення, зважаючи на дружні стосунки між позивачем та відповідачем. Відповідач пояснив це відсутністю повної суми, необхідної для сплати за договором купівлі-продажу, і просив позивача почекати один місяць до повного розрахунку. Після спливу одного місяця відповідач не розрахувався і почав висувати претензії позивачу стосовно будинку, ніби - то будинок не відповідає умовам укладеного 17.06.2015 р. договору. Відповідач вважає, що цей будинок має площу меншу, ніж він розраховував. Позивач вважає такі претензії необгрунтованими, тому що згідно пункту 2.5. договору купівлі-продажу від 17.06.2015р. відповідач перед підписанням договору будинок оглянув і у нього не було ніяких претензій, в тому числі і стосовно площі. Крім цього, перед підписанням договору купівлі-продажу від 17.06.2015р. було складено технічний паспорт, в якому площа будинку співпадає з площею, зазначеною у договорі. 05.02.2016р. позивач направив відповідачу лист з вимогою сплатити суму заборгованості. На цей лист відповідач відповів, що він продовжує вважати, що будинок не відповідає вимогам договору і відмовляється сплачувати суму заборгованості. Відповідь відповідача опосередковано свідчить про те, що він визнає існування заборгованості, але відмовляється її сплачувати. Просить розірвати договір куплі-продажу житлового будинку від 17.06.2015р., стягнути з [PERSON] судові витрати. Представник відповідача [PERSON]- [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом до [PERSON], третя особа- Малоданилівська селищна рада Дергачівського району Харківської області, Відділ державної реєстрації Дергачівської районної державної адміністрації, про визнання права власності. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 20.09.2010р. між позивачем та відповідачем було укладено договір про сумісну діяльність, відповідно до якого сторони домовились спільно діяти для досягнення мети: будівництво двоповерхового житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що має знаходитись за адресою: Харківська область, Дергачівський район, с. Мала Данилівка, провулок Кленовий, 1. Відповідно до п. 1.1. Договору орієнтовна площа майбутнього будинку мала скласти не менше 330 кв.м. Строк здачі в експлуатацію травень 2012. Згідно з п.2.3.1 Договору фінансування будівництва здійснював позивач. Про отримання кожної суми відповідач видавав позивачу розписку. Загальна сума всіх розписок склала 1900000 гривень, що відповідає п.3.1 Договору Відповідач, зі свого боку, надав земельну ділянку та контролював процес будівництва. По завершенню будівництва, відповідно до п.4.1 Договору, право власності на збудований будинок мало бути оформлено на позивача. Відповідач завершив будівництво своєчасно, про що повідомив позивача. Але, оскільки згідно п.2.1.1 право власності на земельну ділянку, на якій здійснювалось будівництво, було зареєстроване за відповідачем, то з метою спрощення процедури введення будинку в експлуатацію та оформлення права власності на нього, сторони вирішили в порушення умов Договору оформити право власності на будинок на відповідача, а потім формально продати будинок позивачу відповідно до договору купівлі-продажу. Тобто договір купівлі-продажу від 17.06.2015 року є удаваним, а правочином, згідно якого право власності на будинок має перейти до позивача за згодою сторін є Договір про сумісну діяльність від 20.09.2010 року 25.09.2012р. право власності на будинок було зареєстроване за відповідачем згідно Свідоцтво про право власності на будинок САС № 744448. Така зміна домовленості спочатку влаштовувала позивача, тому що дозволяла отримати право власності на будинок за один день лише підписавши договір купівлі-продажу у нотаріуса. В день підписання договору купівлі-продажу житлового будинку у нотаріуса 17.06.2015р., відповідач, крім інших документів, ознайомив позивача з технічним паспортом на будинок, в якому загальна площа будинку складала 226,8 кв.м. Позивачем було зауважено відповідачу, що відповідно до Договору він повинен був збудувати будинок площею не менше 330 кв.м. Після тривалого обговорення відповідач пообіцяв все виправити та добудувати додаткові площі. З метою захисту вкладених у будівництво коштів позивача сторони уклали договір купівлі-продажу житлового будинку від 17.06.2015р. для того, щоб гарантувати перехід права власності перейшло до позивача. Фактично грошові кошти за цим Договором не передавалися, оскільки вже були передані згідно розписок під час будівництва, а на час підписання сторони не мали намір здійснити купівлю-продаж житлового будинку. Сторони лише мали намір завершити відносини в рамках Договору і оформити право власності на будинок на імя позивача. Розрахунки за договором купівлі-продажу були не справжні: позивач лише передав відповідачу ті розписки, які він видавав під час отримання грошових коштів для будівництва. Не зважаючи на обіцянку добудувати додаткові площі, відповідач до теперішнього часу цього не зробив і навіть вимагає у позивача якусь вигадану ним заборгованість за договором купівлі-продажу житлового будинку від 17.06.2015р. Позивач власними силами та власним коштом добудував необхідні йому площі і на сьогоднішній день загальна площа будинку складає 351,4 кв.м. Просить скасувати державну реєстрацію права власності на житловий будинок за адресою: Харківська область, Дергачівський район, смт.Мала Данилівка, провулок Кленовий, 1, від 17.06.2015р., що здійснена на підставі Договору купівлі-продажу від 17.06.2015 р., посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON], державну реєстрацію права власності та свідоцтво про право власності на житловий будинок за адресою: провулок Кленовий, 1 смт. Мала Данилівка Дергачівського району Харківської області, видану Малоданилівською селищною радою 25.09.2012р., визнати право власності на житловий будинок площею 351,4 кв.м. з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: Харківська область, Дергачівський район, с. Мала Данилівка, провулок Кленовий, 1, за [PERSON], відповідно до Договору про сумісну діяльність від 20.09.2010 року. В судове засідання представник позивача-відповідача [PERSON] - [PERSON] не зявилась, згідно заяви просить розглядати справу у її відсутність, що суд вважає за можливе. В заяві зазначає, що в первісній позовній заяві були вказані відомості, які не відповідають дійсності. Зустрічний позов він визнає повністю, поскільки в ньому зазначені фактичні обставини. Представник позивача- відповідача [PERSON]- [PERSON] у судове засідання не зявився, згідно заяви просить справу розглядати без його участі, що суд вважає за можливе. Первісний позов не визнає. Представник третьої особи - Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області у судове засідання не зявився, причини неявки не повідомив, про слухання справи повідомлявся належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, у звязку з чим суд вважає за можливе справу розглядати без їх участі. Представник третьої особи- Відділу державної реєстрації Дергачівської районної державної адміністрації у судове засідання не зявився, згідно заяви просить розглядати справу у їх відсутність, що суд вважає за можливе. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наступне. Як встановлено судом, 20.09.2010р. між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір про сумісну діяльність, відповідно до якого сторони домовились спільно діяти для досягнення мети: будівництво двоповерхового житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що має знаходитись за адресою: Харківська область, Дергачівський район, с. Мала Данилівка, провулок Кленовий, 1. Відповідно до п. 1.1. Договору орієнтовна площа майбутнього будинку мала скласти не менше 330 кв.м. Строк здачі в експлуатацію травень 2012. Згідно з п.2.3.1 Договору фінансування будівництва здійснював [PERSON] Про отримання кожної суми відповідач видавав позивачу розписку. Загальна сума всіх розписок склала 1900000 гривень, що відповідає п.3.1 договору. Відповідач, зі свого боку, надав земельну ділянку та контролював процес будівництва. По завершенню будівництва, відповідно до п.4.1 Договору, право власності на збудований будинок мало бути оформлено на [PERSON] Згідно п.2.1.1 право власності на земельну ділянку, на якій здійснювалось будівництво, було зареєстроване за [PERSON], та з метою спрощення процедури введення будинку в експлуатацію та оформлення права власності на нього, сторони в порушення умов Договору оформили право власності на будинок на [PERSON], а потім формально продали будинок [PERSON] відповідно до договору купівлі-продажу від 17.06.2015 р., посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] Таким чином, договір купівлі-продажу від 17.06.2015 року є удаваним, а правочином, згідно якого право власності на будинок має перейти до позивача за згодою сторін є Договір про сумісну діяльність від 20.09.2010 року. 25.09.2012р. право власності на будинок було зареєстроване за [PERSON] згідно Свідоцтво про право власності на будинок САС № 744448. В день підписання договору купівлі-продажу житлового будинку [PERSON], крім інших документів, ознайомив [PERSON] з технічним паспортом на будинок, в якому загальна площа будинку складала 226,8 кв.м. [PERSON] було зауважено відповідачу, що відповідно до Договору він повинен був збудувати будинок площею не менше 330 кв.м. Відповідач пообіцяв все виправити та добудувати додаткові площі. З метою захисту вкладених у будівництво коштів позивача, сторони уклали договір купівлі-продажу житлового будинку від 17.06.2015р. для того, щоб гарантувати перехід права власності на нього перейшло до позивача. Фактично грошові кошти за цим Договором не передавалися, оскільки вже були передані згідно розписок під час будівництва, а на час підписання сторони не мали намір здійснити купівлю-продаж житлового будинку. Сторони лише мали намір завершити відносини в рамках Договору і оформити право власності на будинок на імя [PERSON] Розрахунки за договором купівлі-продажу були не справжні: позивач лише передав відповідачу ті розписки, які він видавав під час отримання грошових коштів для будівництва. Встановлено, що відповідач до теперішнього часу не добудував будинок до потрібної площі. Позивач власними силами та власним коштом добудував необхідні йому площі і на сьогоднішній день загальна площа будинку складає 351,4 кв.м. Вимоги відповідача у первісному позові основані на договорі купівлі-продажу від 17.06.2015р. Право власності позивача на житловий будинок виникло на підставі договору купівлі-продажу від 17.06.2015р. Вимоги позивача до відповідача стосовно добудови площі засновані на реальному договорі про сумісну діяльність від 20.09.2010р. Таким чином, відносини сторін повинні бути врегульовані на підставі договору про сумісну діяльність від 20.09.2010р. Відповідно до ст. 235 ЦК України удаваним є правочин, який вчинено сторонами для приховання іншого правочину, який вони насправді вчинили. Якщо буде встановлено, що правочин був вчинений сторонами для приховання іншого правочину, який вони насправді вчинили, відносини сторін регулюються правилами щодо правочину, який сторони насправді вчинили. Стаття 41 Конституції України гарантує кожному право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, Одним із способів такого захисту згідно з указаною нормою Кодексу є визнання права. Таким чином, суд вважає, що зустрічний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а первісний позов містить відомості , які не відповідають дійсності, у зв»язку з чим первісний позов задоволенню не підлягає. На підставі вищезазначеного,

Outcome: approved