Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-24 00:00:00

Представник позивача в жовтні 2020 р. звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просить : -витребувати у [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] нерухоме майно, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та повернути у її власність; -скасувати реєстрацію права власності на нерухоме майно за [PERSON] (розмір\~частки Ѕ)\~та [PERSON] \~(розмір\~частки Ѕ), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 794068065101, державний реєстратор:\~приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Дергільова Олена Григорівна, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 28251886 від 15.02.2016 року; -визнати за [PERSON] право власності на Ѕ частину квартири [ADDRESS] , що належить їй на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого Херсонською товарною біржею «Ізумруд» за №3-1301 від 05.12.2003, зареєстровано згідно з витягом Херсонського державного бюро технічної інвентаризації від 17.12.2003 року, номер запису 26218 у книзі № 67; -визнати за [PERSON] право власності на Ѕ частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування після смерті [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в 05.12.2003 року згідно договору купівлі-продажу, зареєстрованого Херсонською товарною біржею «Ізумруд» за № 3-1301, позивач разом із чоловіком [PERSON] у рівних частках придбала однокімнатну квартиру за адресою: [ADDRESS] . Рішенням Комсомольського районного суду м. Херсона від 26.05.2008 року визнано [PERSON] такою, що втратила право користування житловим приміщенням квартирою за зазначеною вище адресою, визнано дійсною угоду купівлі-продажу, укладену між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] ; визнано за [PERSON] право власності на квартиру. В дійсності, [PERSON] договору купівлі-продажу з [PERSON] не укладала. Про існування вказаного рішення суду дізналася лише у 2017 році та оскаржила його в апеляційному порядку. Постановою Херсонського апеляційного суду від 21.05.2019 року у справі № 766/15348/17 рішення суду першої інстанції скасовано і ухвалено нове, яким у задоволенні позову [PERSON] відмовлено. Таким чином, рішення Комсомольського районного суду м. Херсона від 26.05.2008 року не може вважатися правовстановлюючим документом, на підставі якого [PERSON] отримав право власності на спірну квартиру. Суд апеляційної інстанції встановив, що подружжя [PERSON] володіли і користувалися спірною квартирою до смерті чоловіка [PERSON] , яка настала [INFO] . Як повідомив відділ реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради, [PERSON] знятий з реєстрації у спірній квартирі 12.12.2016 року у зв`язку зі смертю, а [PERSON] в цей же день на підставі рішення Комсомольського районного суду м. Херсона від 26.05.2008 року. Таким чином, нерухоме майно вийшло з володіння [PERSON] поза її волею. Листом від 04.06.2020 р. Третя Херсонська державна нотаріальна контора відмовила Фальченко О.М. у видачі свідоцтва на право власності на частину квартири, що належала [PERSON] у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів, що підтверджували б його право власності на це майно. Відтак існують перепони щодо реалізації права власності [PERSON] , оскільки право власності на спірну квартиру незаконно зареєстровано за іншими особами. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власниками квартири [ADDRESS] , є відповідачі : [PERSON] та [PERSON] у рівних частках. Право власності реєструвалось приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Дергільовою О.Г. на підставі Договору купівлі-продажу від 15.02.2016 року. Продавцем за цим договором був [PERSON] , право власності якого підтверджувалось рішенням Комсомольського районного суду від 26.05.2008 року. Через те, що нерухоме майно вибуло із володіння позивачки поза її волею, то таке майно має бути витребуване у відповідачів: Ѕ частина спірної квартири, що належала [PERSON] на підставі договору купівлі продажу 05.12.2003, та Ѕ частина, що належить їй в порядку спадкування. Ухвалою Херсонського міського\~суду Херсонської\~області від 16.11.2020 р. прийнято до провадження позовну заяву , відкрито провадження за вищезазначеним позовом та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 16.02.2021р. закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 25.03.2021р. позовні вимоги в частині визнання за позивачем права власності на спірну квартиру залишені без розгляду. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримав заявлені вимоги та просив їх задовольнити. Представник Херсонської міської ради в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явилися повторно, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомою суду у встановленому законом порядком зареєстрованою адресою. Процесуальним правом надати відзив на позов або письмові пояснення по суті предмету спору не скористалися. Документів, що підтверджують поважність причин їх відсутності суду не надано. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надійшло. Представник Третьої\~Херсонської державної\~нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, надав заяву про проведення розгляду справи без участі представника, при винесенні рішення покладався на розсуд суду. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до ч. 3\~ст. 211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Статтями 13, 81 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що рішенням Комсомольського районного суду м. Херсона від 26.05.2008 року по справі № 2-704/08 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності, вимоги позивача задоволено: визнано [PERSON] такою, що втратила право користування житловим приміщенням квартири за адресою: [ADDRESS] ; визнано дійсною угоду купівлі-продажу, укладену між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] ; визнано за [PERSON] право власності на однокімнатну квартиру за адресою : [ADDRESS] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонського області від 16.01.2018 суд справа 766/15348/17 відновлено втрачене судове провадження за № 2-704/08. Постановою Херсонського апеляційного суду від 21.05.2019 року у справі № 766/15348/17 рішення Комсомольського районного суду м. Херсона від 26.05.2008 року скасовано і ухвалено нове, яким у задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] , правонаступником якого є [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності, визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, визнання договору купівлі-продажу дійсним - відмовлено. Суд апеляційної інстанції встановив, що [PERSON] на день смерті [INFO] перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] та їх зареєстрованим місцем проживання на день його смерті значиться спірна квартира. Правонаступником [PERSON] є його дружина [PERSON] . Подружжя фактично володіли і користувалися спірною квартирою аж до смерті [PERSON] . Як повідомив відділ реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради, [PERSON] знятий з реєстрації у спірній квартирі 12.12.2016 року у зв`язку зі смертю, а [PERSON] в цей же день на підставі рішення Комсомольського районного суду м. Херсона від 26.05.2008 року. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 225173907 від 23.09.2020р власниками квартири [ADDRESS] , є [PERSON] та [PERSON] у рівних частках по 1/2. Право власності зареєстровано приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Дергільовою О.Г. на підставі Договору купівлі-продажу від 15.02.2016 року. Листом від 04.06.2020р. за № 1169/02-14 Третя Херсонська державна нотаріальна контора відмовила Фальченко О.М. у видачі свідоцтва на право власності на частину квартири, що належала [PERSON] у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів, що підтверджували б право власності спадкодавця на це майно а саме на квартиру за адресою : [ADDRESS] . Відповідно до статей\~317,\~319 ЦК України\~саме власнику належить право розпоряджатися своїм майном за власною волею. Стаття 321 ЦК України\~встановлює, що право власності є непорушним. Відповідно до ч. 1\~ст. 388 ЦК України\~якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач) власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно : 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника\~\~або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не\~з \~їхньої волі, іншим шляхом. Відповідно до закріпленого в\~статті 387 ЦК України\~загального правила власник має необмежене право витребувати майно із чужого незаконного володіння. Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. Право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі частини першої\~статті 388 ЦК України\~залежить від того, у який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпне коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача. Однією з таких підстав є вибуття майна з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом. Положення\~статті 388 ЦК України\~застосовується як підстава позову про повернення майна від добросовісного набувача, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом, яке було відчужене третій особі, якщо між власником та володільцем майна не існує жодних юридичних відносин. Власник з дотриманням вимог статей\~387\~і\~388 ЦК України\~може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника. Суд,

Outcome: approved