Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-18 00:00:00

Представник позивача [PERSON] звернувся до суду в інтересах [PERSON] з позовом до відповідачів та третьої особи про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, посилаючись на те, що 01.10.2016 року померла бабуся позивача [PERSON], яка на день смерті проживала за адресою: [INFO]. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з квартири, яка розташована за вищевказаною адресою. Спадкоємцем майна померлої є саме позивач, згідно заповіту, складеного на її імя, посвідченого приватним нотаріусом Лозівського районного нотаріального округу Харківської області 05.10.2010 року, зареєстрованого в реєстрі за №3489. В квітні 2017 року через свого представника позивач звернулася до в.о. державного нотаріуса Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області [PERSON] з заявою про прийняття спадщини, але у вчиненні даної дії їй було відмовлено, оскільки вона пропустила встановлений законом строк для звернення з такою заявою. Крім того зазначено, що нотаріальною конторою заведена спадкова справа за №17/2017 до майна [PERSON], померлої 01.10.2016 року на підставі заяв про прийняття спадщини [PERSON] та [PERSON] Представник позивача зазначив, що в установлений законом шестимісячний строк [PERSON] не звернулася до нотаріальної контори з відповідною заявою, так як з 2002 року вона постійно проживає на території Російської Федерації, та про смерть бабусі дізналася лише у квітні 2017 року від [PERSON] Після того вона попросила своїх знайомих, які є мешканцями міста, де проживала її бабуся у наданні допомоги в оформленні документів на спадщину, оскільки особисто приїхати та оформити документи вона не має можливості, так як у неї хворий вітчим, який потребує догляду, а її мати [PERSON] в той період часу працювала, тому оформлення документів на відстані зайняло тривалий час. В звязку з чим просить визнати причини пропущення строку для прийняття спадщини поважними та визначити [PERSON], [INFO], мешканки [INFO] колодязь, [ADDRESS] додатковий строк, достатній для подання заяви до нотаріальної контори на прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON], яка померла 01.10.2016 року. Позивач [PERSON] у судове засідання не зявилась, її інтереси представляють представники [PERSON] та адвокат [PERSON], які у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та прохали їх задовольнити в повному обсязі з підстав, зазначених у позові. Відповідач [PERSON] у судове засідання не зявилась, надала відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити у задоволенні позову та зазначила, що [PERSON] не надала суду будь-яких доказів, які б підтверджували поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON], а також те, що ці причини пропуску строку пов'язані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для неї на вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнала з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги визнав, зазначив, що у квітні 2017 року повідомив позивача про смерть її бабусі [PERSON] через соціальні мережі, які на даний час заборонені в Україні, про це йому стало відомо від його колишньої дівчини, яка разом з ним надавала [PERSON] допомогу по господарству, на час подання ним заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, він не знав адресу місця проживання позивача. Третя особа - державний нотаріус Первомайської державної нотаріальної контори Харківської області, в.о. державного нотаріуса Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області [PERSON] у судове засідання не зявилася, надала до суду заяву, в якій прохала справу розглядати за її відсутності, прийняти рішення на розсуд суду. Свідок [PERSON] у судовому засіданні зазначила, що померла [PERSON] була її подругою, їй відомо, що [PERSON] склала заповіт, яким заповідала своє майно онуці [PERSON], про смерть подруги вона дізналась від [PERSON], який є онуком двоюрідної сестри померлої, її дочка після похорон повідомляла через Інтернет ресурси [PERSON] про смерть бабусі, пропонувала допомогу в оформленні спадщини, але вона відмовилась, невістка померлої [PERSON] висилала її дочці гроші на помини [PERSON] Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно ст.496 ЦПК України іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, іноземні держави (їх органи та посадові особи) та міжнародні організації (далі - іноземні особи) мають право звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересів. Іноземні особи мають процесуальні права та обовязки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України. 01.10.2016 року померла бабуся позивача, [PERSON], що підтверджується ксерокопією свідоцтва про смерть, серії І-ВЛ №564808, виданого Лозівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області (а.с.15). На день смерті [PERSON] мешкала за адресою: [ADDRESS] (а.с.22) Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з двокімнатної квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS], та яка належала спадкодавцю на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Лозівською міською радою Харківської області 30.11.2004 року (а.с.19,20). Частиною 2 ст.1220\~ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно до ст.1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217\~ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1233\~ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно статті 1223\~ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Спадкоємцем майна померлої є позивач [PERSON], згідно заповіту, складеного на її імя та посвідченого приватним нотаріусом Лозівського районного нотаріального округу Харківської області [PERSON], зареєстрованого в реєстрі за №3489 (а.с.13). Вказаний заповіт на даний час не змінений, не відмінений, внесений до Спадкового реєстру (а.с.14). Відповідно до ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. В квітні 2017 року позивач через свого представника [PERSON] звернулася до [PERSON], державного нотаріуса Первомайської державної нотаріальної контори Харківської області, в.о. державного нотаріуса Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області з заяву про прийняття спадщини, але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки вона пропустила шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини, про що свідчить постанова державного нотаріуса [PERSON] про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.04.2017 року (а.с.21). Із копії спадкової справи, заведеної до майна [PERSON], померлої 01.10.2016 року вбачається, що окрім [PERSON] до Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області з заявами про прийняття спадщини за законом звернулися [PERSON] та [PERSON] (а.с.47-62). Статтею 1270\~ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Як встановлено в судовому засіданні, позивач пропустив строк для прийняття спадщини у звязку з тим, що з 2002 року вона постійно проживає на території Російської Федерації, та про смерть бабусі дізналася лише у квітні 2017 року від [PERSON], після чого вона попросила своїх знайомих, які є мешканцями міста, де проживала її бабуся у наданні допомоги в оформленні документів на спадщину, оскільки особисто приїхати та оформити документи вона не має можливості через хворобу вітчима, який потребує стороннього догляду, а її мати [PERSON] в той період часу працювала, тому оформлення документів на відстані зайняло тривалий час, на підтвердження чого нею було надано ксерокопію свідоцтва про укладання шлюбу, медичні довідки на імя [PERSON], довідку з місця роботи [PERSON] З правових позицій пункту\~24\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30.05.2008\~року №7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» вбачається, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно правової позиції яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017року у справі №6-496цс17, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81ЦПК\~України докази в їх сукупності, враховуючи свободу заповіту [PERSON], як фундаментальний принцип спадкового права, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved