Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-22 00:00:00

Представник позивача Гордієнко Ю.П. в інтересах [PERSON] у березні 2019 року звернувся до суду із позовом до Березоворудської сільської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору [PERSON] , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що позивач тривалий час доглядала за [PERSON] , яка померла [INFO] . Після смерті [PERSON] залишилася спадщина, в тому числі: житловий будинок із господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] та земельні ділянки, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , на одній із яких розташований будинок. Як виявилося, за свого життя [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого будинок та земельні ділянки заповіла [PERSON] . У зв`язку із поважними причинами, заяву про прийняття спадщини після померлої [PERSON] до нотаріальної контори у строк, визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК України, [PERSON] не подала. Представник позивач зазначає, що [PERSON] є дочкою [PERSON] .. Крім того, [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] за заповітом. Однак, як виявилося, [PERSON] також не прийняла спадщину після смерті своєї матері - [PERSON] . Просить постановити рішення про визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] . Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. Зазначив, що позивачем [PERSON] пропущено строк подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що спадкодавець є чужою людиною для неї і вона не знала про наявність заповіту на її ім`я. [PERSON] дізналася про складений на неї заповіт в 2019 році, після того, як донька померлої [PERSON] звернулася до суду із заявою про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Представник відповідача - Березоворудської сільської ради Полтавської області у судове засідання не з`явився, надіслав суду лист про слухання справи без участі представника, не заперечує проти задоволення позову. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала до суду відзив, в якому просить розглядати справу без її участі, не заперечує проти задоволення позову [PERSON] Суд уважає, що справа може слухатись за наявними у ній матеріалами у відсутність позивача, представника відповідача та третьої особи, оскільки їх особисті пояснення у судовому засіданні не обов`язкові. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом установлено такі факти і відповідні їм правовідносини: [INFO] померла [PERSON] (а.с.6). За життя, за останньою тривалий час доглядала позивач [PERSON] Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина у виді житлового будинку із господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] та земельних ділянок, що розташовані за вказаною адресою, на одній із яких розташований вищезгаданий будинок (а.с.7). Як передбачено ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі ЦК) спадкування здійснюється за заповітом або законом. [PERSON] за свого життя склала заповіт, відповідно до якого жилий будинок з усіма господарськими будівлями, земельну ділянку для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд площею 0,0800 га та земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 0,1500 га заповіла [PERSON] ; земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 8,2264 га заповіла своїй доньці [PERSON] (а.с.8). Заяву про прийняття спадщини після померлої [PERSON] до нотаріальної контори у строк, визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК України, [PERSON] не подала. Донька померлої [PERSON] також не прийняла спадщину після смерті своєї матері - [PERSON] (а.с.10,11). Інших спадкоємців померлої, в тому числі таких, що мають право на обов`язкову частку у спадщині, немає. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Будучи спадкоємцем за заповітом, [PERSON] звернувся до Пирятинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але в прийнятті заяви їй було відмовлено у зв`язку з пропуском строку, передбаченого ст.1270 ЦК України (а.с.9). Строк було пропущено у зв`язку з тим, що позивач не є близькою до [PERSON] людиною та їй не було відомо, що [PERSON] склала на її ім`я заповіт. Тому про наявність спадкового майна вона дізналася в 2019 році, лише після спливу визначеного законом строку для прийняття спадщини, в той час як донька померлої [PERSON] звернулася до суду із заявою про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд вважає, що наявні у справі докази вказують на поважність пропуску позивачем встановленого строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , враховуючи, що про наявність заповіту на її ім`я вона дізналася лише в 2019 році. Враховуючи викладене, у суду є підстави для задоволення позовних [PERSON] та визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини строку, протягом трьох місяців.

Outcome: approved