Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-07 00:00:00

Представник позивача [PERSON] - [PERSON] звернувся до суду з даним позовом та просить суд встановити факт того, що він є рідним племінником [PERSON] , який помер [INFO] , визнати пропущений строк для прийняття спадщини поважним, призначити йому додатковий строк (три місяці) для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позов обґрунтував тим, що [INFO] помер його рідний дядько - [PERSON] , після його смерті відкрилась спадщина у вигляді земельних ділянок (паїв). 12 вересня 2019 року він звернувся до Першої Сватівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак державний нотаріус видав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущено строк встановлений законом для звернення із заявою про прийняття спадщини. Крім того, згідно з даними паспорта, його прізвище зазначено, як « [PERSON] », а прізвище його дядька, згідно свідоцтва про смерть - « [PERSON] ». Він не має іншої можливості підтвердити факт родинних відносин зі своїм дядьком, окрім як в судового порядку. Із заявою у встановлений законом шестимісячний термін до нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про прийняття спадщини він не звернувся, оскільки після смерті його дядька спадкоємцем на майно був його син - [PERSON] , який на той час відбував покарання у Темнівській ВК-100. Однак 24.12.2017 року його двоюрідний брат [PERSON] під час відбування покарання помер, про що йому стало відомо на початку вересня 2019 року. Представник позивача [PERSON] та позивач [PERSON] в підготовчому засіданні участі не брали та відповідно до наданої представником заяви просить суд розглянути справу без його та позивача участі, позов просить задовольнити. Відповідач Містківська сільська рада Сватівського району Луганської області в судове засідання представника не направили, надавши заяву про розгляду справи без їх участі, позовні вимоги визнали в повному обсязі. У зв`язку з розглядом справи за відсутністю осіб, які беруть участь, судове засідання проводиться без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Частиною 3 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За таких обставин, встановивши, що визнання представником відповідача позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, доводи позивача суд вважає такими, що ґрунтуються на законі, а позов підлягає задоволенню. В судовому засіданні встановлені наступні обставини. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджено копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] виданого 15 січня 2016 року виконавчим комітетом Містківської сільської ради Сватівського району Луганської області (а.с. 15). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді земельних ділянок (паїв) площею 5,8900 га та 0,8187 га, які розташовані на території Містківської сільської ради Сватівського району Луганської області, що підтверджено копіями державних актів на право вланості на земельну ділянку виданих на ім`я [PERSON] (а.с. 20, 21). 16 вересня 2019 завідувачем Першої Сватівської державної нотаріальної контори Власовим О.В. видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за заявою, оскільки пропущено строк встановлений законом для звернення із заявою про прийняття спадщини та наявні розбіжності в написанні прізвищ спадкоємця та спадкодавця (а.с. 23). Відповідно паспорта позивача, його прізвище українською мовою зазначено, як « [PERSON] », а російською мовою - « [PERSON] » (а.с. 8). Відповідно копії свідоцтва про народження, його прізвище зазначено мовою оригіналу: « [PERSON] », батьком зазначено - « [PERSON] » (а.с. 9). Згідно копії повторно виданого свідоцтва про народження його батька, українською мовою його дані зазначено, як « [PERSON] », батьком зазначено - « [PERSON] », матір`ю - « [PERSON] » (а.с. 11). Крім того, в свідоцтві про смерть прізвище його батька, ім`я, по батькові також зазначено « [PERSON] » (а.с. 12). Як вбачається з копії свідоцтва про народження його дядька, його дані мовою оригіналу зазначено, як « [PERSON] », [INFO] , батьком вказаний - « [PERSON] », матір`ю - « [PERSON] » (а.с. 14). Однак, відповідно до копій паспорта та свідоцтва про смерть, дані його дядька значаться як « [PERSON] », [INFO] (а.с. 13, 15). Отже, як вбачається з вказаних документів у [PERSON] - батька позивача та [PERSON] - дядька позивача, батьками вказані одні й ті самі особи. Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема на підставі п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно з положеннями Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вимога про встановлення факту, що має юридичне значення, розглядається, якщо такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. З огляду на наведене, суд дійшов висновку про доведеність факту родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , а саме те, що позивач є племінником померлого, у зв`язку з чим, для реалізації позивачем свого права на спадщину, вважає за потрібне задовольнити вказану позовну вимогу. Стосовно продовження строку для прийняття спадщини суд зазначає наступне. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ч. 1 ст. 1216 ЦК). [PERSON] не звертався із заявою у встановлений законом шестимісячний термін до нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про прийняття спадщини, оскільки після смерті його дядька спадкоємцем на його майно був його син - [PERSON] , який на той час відбував покарання у Темнівській ВК-100 . Однак [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копіями повідомлень від Темнівської виправної колонії (а.с. 16) та свідоцтва про смерть (а.с. 19). Про смерть [PERSON] , [PERSON] стало відомо на початку вересня 2019 року та лише 20 вересня 2019 року він отримав свідоцтво про смерть [PERSON] Позивача [PERSON] є єдиним спадкоємцем за законом на спадкове майно, яке залишилося після смерті його дядька [PERSON] . Крім того, після смерті дядька спадкова справа не відкривалась, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру (а.с. 24). Як вбачається зі ст. 1270 ч.1 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У позивача достатньо правових підстав для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті спадкодавця - його дядька, оскільки строк прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, а саме він не знав про смерть двоюрідного брата, який мав би успадкувати майно після батька [PERSON] , та в подальшому, через відсутність у нього свідоцтва про смерть двоюрідного брата, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги [PERSON] та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку для прийняття спадщини становило для позивача істотні та непереборні труднощі. За таких обставин, суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини, з причин, що від нього не залежали, що в даному випадку є поважною причиною пропуску такого строку, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved