Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-07 00:00:00

Представник позивача [PERSON] - адвокат Василенко Г. В. у вересні 2018 року звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» про захист прав споживача та зобов`язання вчинити певні дії. Вимоги позову обґрунтовує тим, що позивач є власником квартири, що розташована у [ADDRESS] , та є споживачем природного газу. ПАТ «Харківміськгаз» на користь споживача [PERSON] (особовий рахунок № [NUMBER] ) надавались послуги з газопостачання за вказаною адресою на підставі типового договору про надання населенню послуг з газопостачання. Показники газового лічильника станом на 20.03.2018 року з не відповідали дійсності з огляду на те, що в будинку ніхто не мешкає, газовими приладами не користується, а отже показник 33342 м. куб. є помилковим, а останній правильно визначений показник споживання природного газу складав 23280 м. куб., отже з`явилась необґрунтована різниця в обсязі 10082,00 м. куб. за 8 днів 2018 року, що є значно більшим обсягом спожитого газу за декілька попередніх років. За наслідками даних обставин 20.04.2018 року позивач звернулась до ПАТ «Харківміськгаз» із заявою про необхідність проведення повірки газового лічильника, після чого 11.05.2018 року вказаний лічильник було демонтовано співробітниками ПАТ «Харківміськгаз» з показниками 33342 м.куб. 11.05.2018 року відповідачем складено акт про порушення №1272, в якому було зазначено саме про підозру у несанкціонованому втручанні та порушенні рядності рахівних коліс. 15.05.2018 року відбувався комісійний розгляд питання щодо задовільного стану засобу вимірювальної техніки, який було вилучено за заявою позивача. У наведеному акті комісією ПАТ «Харківміськгаз» було зафіксовано дані про цілісність заводських пломб, про цілісність відлікового механізму, про відсутність механічних пошкоджень та відсутність втручання у газовий лічильник та вказано, що пристрій визнано непридатним до експлуатації. За наслідками проведеної повірки та експертизи лічильника відповідачем було запропоновано замінити непрацюючий пристрій на новий за кошти ПАТ «Харківміськгаз». 30.08.2018 року позивач отримала повідомлення про припинення газоспоживання та погашення простроченої заборгованості станом на 30.08.2018 року за особовим рахунком [PERSON] № [NUMBER] в сумі 70128,91 грн., хоча відповідно до показів даних інформаційного порталу - споживання природного газу за період з моменту заміни газового лічильника і до вересня 2018 року складає 00000,00. Жодних повідомлень про наявність боргу або зроблений перерахунок, чи необхідність сплати певної суми грошових коштів на адресу позивача не надходило. 10.09.2018 року позивач отримала акт про відключення газових приладів. До поломки лічильника позивач не втручався в газову мережу, в роботу газового обладнання та лічильника газу, також позивач самостійно повідомила щодо можливої поломки лічильника, надала доступ фахівцям ПАТ «Харківміськгаз» до вказаного пристрою з метою усунення некоректної роботи лічильника. Просить суд позов задовольнити, та з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог: захистити право споживача природного газу [PERSON] шляхом визнання дій публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» щодо нарахування обсягів 10082,00 м. куб. природного газу, що дорівнює 70128,91 грн. незаконними, зобов`язати публічне акціонерне товариство «Харківміськгаз» провести перерахунок (корегування) нарахувань за послуги газопостачання по особовому рахунку [NUMBER] , що відкритий на ім`я [PERSON] за адресою: [ADDRESS] за період з 20 березня 2018 року, визнати дії Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» щодо відключення квартири споживача [PERSON] , що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , від системи газопостачання незаконними та зобов`язати Публічне акціонерне товариство «Харківміськгаз» здійснити підключення квартири споживача [PERSON] , що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , до системи газопостачання. Відповідач Публічне акціонерне товариство «Харківміськгаз» подало до суду відзив на позов, згідно якого вважає позовні вимоги необґрунтованими. Так, зупинка в роботі газового обладнання відноситься до позаштатного режиму роботи лічильника газу за п. 6 глави 6 розділу X Кодексу газорозподільних систем. Підстави зупинки в роботі лічильника газу потребували встановлення, тому працівники ПАТ «Харківміськгаз» склали акт про виявлені порушення, акт є підозрою щодо можливого втручання в роботу лічильника газу, що могло спричинити його зупинку. Здійснюючи ліцензійну діяльність з розподілу природного газу, ПАТ «Харківміськгаз» у відповідності до розділу 10 глави X Кодексу ГРС було надіслано лічильник газу позивача на експертизу. Актом №1271 Е експертизи лічильника газу від 15.05.2018 року встановлено, що втручання в газовий лічильник не виявлено і також вказано показання ПЛГ - 33342 м.куб. (які були зафіксовані в протоколі про демонтаж лічильника газу). ДП «Укрметртестстандарт», державний повірник якого був членом комісії з експертизи лічильників газу, було видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 15.05.2018 року. Однак, непридатність приладу обліку позивача станом на 15.05.2018 р. не свідчить про те, що покази газового приладу до часу повірки визначали обсяги з різницею 10082,00 м, куб. Тобто, наприклад, негативна повірка не може встановити напевно час та причини коли лічильник став непридатним, а лише фіксує це на час проведення повірки. Жодних перерахунків (донарахування) об`ємів природного газу або змін їх режиму нарахування згідно з пп. 2 п. 2 глави 2 розділу XI кодексу ГРС ПАТ «Харківміськгаз» не здійснювало. Джерела отримання інформації про показання приладу обліку газу (телефоном, в особистому кабінеті) є інформацією зі слів, яка може бути перевірена тільки контрольним зняттям показань лічильника газу, саме в актах контрольного зняття показань газового лічильника та інших актах (про порушення, про демонтаж лічильника на експертизу) за присутністю споживача газу були зафіксовані фактичні показання лічильника газу. Ці покази дорівнюють обсягам газу, що був протранспортований ПАТ «Харківміськгаз» та поставлений ТОВ «Харківгаз збут». Втручання за результатом експертизи не було встановлено, а донарахування не здійснювалось взагалі та позивач не викликався на розгляд колегіального органу з розгляду акту про порушення, як того вимагає чинне законодавство. Позивач невірно визначає обставини та підстави виникнення його заборгованості за спожитий природний газ. Саме невірна передача даних щодо показів лічильника газу та неповна оплата за газ постачальнику (ТОВ «Харківгаз Збут») спричинило заборгованість, що виникла у позивача, отже дії ПАТ «Харківміськгаз» є законними, а позовні вимоги [PERSON] є необґрунтованими. Позивач [PERSON] подала до суду відповідь на відзив, згідно якого звертає увагу суду, що 20.04.2018 року позивач звернулась до ПАТ «Харківміськгаз» із заявою про необхідність проведення повірки газового лічильника з огляду на наявність у показах приладу обліку необґрунтованої різниці в обсязі 10082,00 м. куб, за 8 днів 2018 року (з 12.03.2018 року по 20.03.2018 року), що є значно більшим обсягом спожитого газу за декілька попередніх років, за наслідком чого 11.05.2018 року вказаний лічильник було демонтовано співробітниками ПАТ «Харківміськгаз» з показниками 33342 м.куб., про що складений акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи №1272 від 11.05.2018 року, та акт про порушення №1272. 15.05.2018 року позивач прибула до установи ПАТ «Харківміськгаз» на експертизу лічильника, де відбувався комісійний розгляд питання щодо задовільного стану засобу вимірювальної техніки, який було вилучено за заявою позивача. У наведеному акті комісією ПАТ «Харківміськгаз» було зафіксовано дані про цілісність заводських пломб, про цілісність відлікового механізму, про відсутність механічних пошкоджень та відсутність втручання у газовий лічильник та вказано, що пристрій визнано непридатним до експлуатації. Позивач самостійно повідомила про виявлені зміни у показниках лічильника, експертизою втручання або вина позивача встановлена не була, отже оператор ГРМ повинен був розрахувати обсяги спожитого газу саме у відповідності до п. 8 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем на підставі спожитого газу за аналогічний період. Відповідач необґрунтовано вказує, що заборгованість виникла з огляду на невірну передачу [PERSON] даних показів лічильника, однак вказане твердження можуть спростувати показання свідків [PERSON] та [PERSON] . Акти контрольного зняття в день демонтажу лічильника не підписувались та не надавались позивачу до огляду, і з тих же підстав не містяться у матеріалах справи. Інформація наведена у відзиві ПАТ «Харківміськгаз» щодо підстав та правової природи виникнення заборгованості суперечить наданій інформації Начальником управління клієнтського сервісу ПАТ «Харківміськгаз». Незаконність дій ПАТ «Харківміськгаз» підтверджується висновками, викладеними у листі Відділу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у Харківській області від 06.11.2018 року № 1174/18. Від співвідповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківгаззбут», залученого до участі у справі ухвалою суд від 08.11.2018 року, надійшли письмові пояснення, згідно яких 01.07.2015 року на виконання Закону України «Про ринок природного газу» статусу гарантованого постачальника природного газу на території м. Харкова та Харківської області (включаючи постачання природного газу населенню) набуло Товариство з обмеженою відповідальністю «Харківгаззбут», якому відповідно до Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1588 від 21.05.2015 р. видана ліцензія на право провадження господарської діяльності з постачання природного газу, газу (метану) вугільних родовищ за регульованим тарифом, терміном дії з 01.07 2015 р. Водночас, Акціонерне товариство «Харківміськгаз» з 01.07.2015 р. на підставі Закону України «Про ринок природного газу» №329 від 09.04.2015 року здійснює функції розподілу природного газу на території м. Харкова та є ліцензіатом з розподілу природного газу. Обидва підприємства паралельно існують і здійснюють господарську діяльність, однак виконують різні ліцензійні функції та не підпорядковані один одному. Тобто, на даний час газорозподільча система по якій пересувається газ знаходиться в управлінні АТ «Харківміськгаз», а газ, який пересувається по ній належить ТОВ «Харківгаззбут» та продається населенню. ТОВ «Харківгаззбут», як ліцензіат з постачання природного газу, виконує функції постачальника природного газу у чіткій відповідності до Правил постачання природного газу. Відповідно до Кодексу газорозподільних систем, обов`язок щодо облікування (прилади обліку природного газу та питання зміни режиму користування газом чи донарахування обсягів природного газу) та інших видів розподілу природного газу відноситься до функцій газорозподільного підприємства (АТ «Харківміськгаз»). Усі відомості про обсяги спожитого природного газу споживачем, ТОВ «Харківгаззбут» отримує від оператора ГРМ (АТ «Харківміськгаз»). Саме оператор ГРМ (АТ «Харківміськгаз») передав інформацію, що в травні 2018 року споживачу за адресою: [ADDRESS] було розподілено природний газ в обсязі 10082,00 м. куб. Відповідно до наданим оператором ГРМ даних ТОВ «Харківгаззбут» провело нарахування за поставлений природний газ у обсязі 10082,00 м. куб. в сумі 70128,91 грн. Тобто відповідач діяв відповідно до вимог викладених в ЗУ «Про ринок природного газу» та Правилах постачання природного газу, затверджених Постановою НКРЕ КП 30.09.2015 № 2496. Представник позивача [PERSON] - адвокат Котляр А. О. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити, однак, з огляду на те, що Публічне акціонерне товариство «Харківміськгаз» здійснило підключення квартири споживача [PERSON] , що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , до системи газопостачання, провадження в частині цих позовних вимоги слід закрити. Представник відповідача Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» - адвокат Зубрич Д. О. в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, просив суд відмовити у їх задоволенні. Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківгаззбут» - адвокат Третяк О. О. в судовому засіданні також заперечувала проти задоволення позовних вимог, просила суд відмовити у їх задоволенні. Суд, дослідивши доводи сторін, та оцінивши докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно зі статтею 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Згідно зі статтею 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов`язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору. Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Як встановлено під час судового розгляду, [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] , про що свідчить свідоцтво про право власності на житло від 03.08.2000 року, реєстраційний № [NUMBER] (а. с. 40). [PERSON] є споживачем послуг з надання природного газу, за адресою: [ADDRESS] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] , у квартирі зареєстровано 2 особи, опалювальна площа -53,5 кв.м., група споживання - 6 (абоненти, що використовують газ для комплексного споживання з опалювальною площею до 64 кв.м. включно); прилади, які знаходяться на обслуговуванні: лічильник Самгаз RS/2001-2G2.5, плита - 1 шт., двоконтурний котел - 1 шт. (а. с. 23-25). З виписки особистого кабінету споживача [PERSON] вбачається, що станом на 20.03.2018 року показання лічильника становлять 23280 кубометрів, а станом на 10.05.2018 року показання лічильника складають 33342, 38 кубометрів, тобто різниця обсягу спожитого газу за неповних два місяці (з 20.03.2018 року по 10.05.2018 року) становить 10062, 38 м. куб., всупереч тому, що, наприклад, з 11.11.2015 року по 20.03.2018 року (тобто неповних три роки) обсяг спожитого газу становить 1203 кубометрів (а. с. 24-25). За вказаних обставин 20.04.2018 року позивач [PERSON] звернулась до ПАТ «Харківміськгаз» із заявою про необхідність проведення повірки газового лічильника з огляду на наявність у показах приладу обліку необґрунтованої різниці в обсязі спожитого газу. Факт звернення споживача підтверджується наданою інформацію ПАТ «Харківміськгаз» у рамках перевірки Відділу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у Харківській області згідно листа від 06.11.2018 року №1174/18 (а. с. 80-86). Правовідносини, які склалися між сторонами у справі регулюються статтею 714 Цивільного кодексу України, Законом України «Про ринок природного газу», Правилами надання населенню послуг з газопостачання, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 1999 року №2246, Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженим Наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року №619. Згідно із статтею 1 Закону України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу», споживачами природного газу є фізичні особи (населення), фізичні особи - підприємці та юридичні особи, які відповідно до договору користуються послугами з газопостачання та використовують природний газ для приготування їжі, опалення, підігріву води, а також як паливо або сировину. За договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання (ч. 1 ст. 714 ЦК України). Пунктом 34 Правил передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за, в тому числі, пошкодження лічильника газу, пломб, індикаторів дії впливу постійного магнітного поля на ньому, порушення цілості або пошкодження повірочного тавра, а також дії, що призводять до заниження показань лічильника. Про порушення, допущені споживачем під час користування газом, відповідальні представники газорозподільного (газопостачального) підприємства складають акт-претензію у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. На підставі акта-претензії визначається розмір завданих споживачем збитків, які відшкодовуються ним відповідно до законодавства (пункт 35 Правил). У разі коли підтверджено факт пошкодження лічильника газу з вини споживача, він відшкодовує вартість перевірки, ремонту та/або встановлення нового лічильника. Факт пошкодження (втручання в роботу) лічильника газу, що призвело до заниження його показань, засвідчується спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право проводити експертизу (пункт 26 Правил). Споживач послуг не несе відповідальності за пошкодження лічильника газу, у разі, якщо доведе відсутність його вини у цьому, оскільки ці правові принципи не суперечать вказаним вище нормам матеріального права. Положення «Про проведення експертизи лічильників газу, встановлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті» затверджене наказом Міністерства палива та енергетики №619 від 27 грудня 2005 року розроблено з метою впорядкування відносин між газопостачальними організаціями, газотранспортними організаціями і фізичними особами під час проведення експертизи лічильників газу, які використовуються для обліку природного газу в побуті, та відповідно до Правил надання населенню послуг з газопостачання. Так, відповідно до пунктів 3.1.3, 3.2.2 Положення, у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак таких порушень, як: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі несправності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного зниження показів лічильника газу, - складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків. При наявності акта про виявлені порушення газопостачальна (газотранспортна) організація зобов`язана протягом трьох робочих днів (у містах) від дати його реєстрації демонтувати та відправити лічильник газу на експертизу. Про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи складається акт (п.3.2.3, 3.2.2 Положення). Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи. На вхідний та вихідний патрубки демонтованого лічильника газу ставляться заглушки, які пломбуються представником газопостачальної (газотранспортної) організації. Під час пломбування лічильника газу використовуються пломби газопостачальної (газотранспортної) організації. За необхідності пломба може додатково встановлюватись у місці, де міститься повірче тавро. У присутності споживача лічильник пакується представником газопостачальної (газотранспортної) організації в пакет з поліетилену або з іншого цупкого матеріалу, який опломбовується пломбою газопостачальної газотранспортної) організації (п. 3.2.4. Положення). Судом достеменно встановлено, що позивач [PERSON] 20.04.2018 року звернулася до відповідача ПАТ «Харківміськгаз» із заявою про необхідність проведення повірки газового лічильника з огляду на наявність у показах приладу обліку необґрунтованої різниці в обсязі спожитого газу, тобто вона є ініціатором проведеної перевірки. Показаннями свідків, зокрема свідка [PERSON] , встановлено, що з 2016 року у квартирі, що належить [PERSON] , ніхто не мешкав. Повірка лічильника з боку працівників ПАТ «Харківміськгаз» не здійснювалась. Свідком було виявлено помилку в роботі лічильника, що обліковує спожитий газ у квартирі [PERSON] , а саме цифри раніше починались на «20», а тепер на «30», після чого відбулося звернення до ПАТ «Харківміськгаз», які зняли лічильник на перевірку. Свідок [PERSON] також дала покази, що у квартирі [PERSON] з 2015-2016 рр. ніхто не проживав. З того моменту, як лічильник був встановлений, ніхто з працівників ПАТ «Харківміськгаз» його не перевіряв. Несправність лічильника виявила свідок, адже позивач, яка є її сусідкою, залишила їй ключі для догляду за квартирою, а взимку, коли холодно, ще і включення опалення. Свідок [PERSON] разом з [PERSON] зайшли в будинок, щоб зняти покази лічильника, записали їх та коли повернулись додому взяли квитанцію, щоб їх записати та виявили невідповідність, раніше було «23», а тепер «33». Вони подумали, що можливо невірно глянули та повернулись ще раз, однак перша цифра таки була «3». Вони звернулись до служби газу, однак потрібен був власник квартири, їй сказали писати заяву для зняття лічильника на перевірку. Свідку відомо, що [PERSON] вимагала розкрити лічильник, адже було порушено числовий ряд, їй відмовили та сказали, що пломби цілі, це інша експертиза, вона платна. Факт було виявлено 20.04.2018 року, до цього часу жодної заборгованості не було. Потім прийшло повідомлення, що заборгованість [PERSON] становить 70 тис. грн., вони почали з`ясовувати, що це за сума. 11.05.2018 року вказаний лічильник було демонтовано співробітниками ПАТ «Харківміськгаз» з показаннями 33342,38 кубометрів та указанням, що встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: «підозра в несанкціонованому втручанні в роботу БСТ, порушення рядності рахункових коліс», про що складено акт про порушення №1272 від 11.05.2018 року (а. с. 22). Суд наголошує, що в акті не підкреслено та не зазначено, які саме, на думку представника газопостачальної (газотранспортної) організації, ознаки порушень ним виявлені, що власне є підставою для складання такого, адже жодним нормативним актом не передбачено право відповідача складати акти про порушення для фіксації будь-яких «підозр». Акт про порушення може фіксувати лише факти, які мають ознаки порушень. Споживача [PERSON] повідомлено про направлення лічильника на експертизу в сервісний центр з ремонту та повірки газових лічильників ПАТ «Харківміськгаз» та запрошено для проведення експертизи лічильника на 15.05.2018 року, про що свідчить протокол про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи (а. с. 16) Поряд з цим, в матеріалах справи відсутні будь-які докази з приводу того, в який спосіб було транспортовано лічильник для проведення експертизи, відсутні докази і з приводу роз`яснення споживачу про можливість доставки демонтованого лічильника газу на місце проведення експертизи самим споживачем (на його бажання). Відповідно до п. 3.3.1 Положення, експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортній) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі відсутності споживача або вповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або вповноваженої ним особи. За результатами проведення експертизи складається акт, який підписується всіма членами комісії, а також споживачем або його вповноваженою особою. Згідно акту №1271 Е експертизи лічильника газу від 15.05.2018 року, комісія ПАТ «Харківміськгаз» спільно з ДП «Укрметртестстандарт» встановила цілісність заводської пломби та повірчого товару, цілісність відлікового механізму, відсутність механічних пошкоджень та дійшла висновку, що втручання в газовий лічильник не виявлено (а. с. 19). Згідно довідки ДП «Укрметртестстандарт» про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 15.05.2018 року, засіб вимірювальної техніки - лічильник мембранний не відповідає п.п.6.9.1 Р50-071-98 «Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки», підстави для визнання засобу вимірювальної техніки непридатним: основна відносна похибка при вимірюванні об`єму перевищує максимально допустимі межі (а. с. 18). Відповідно до листа начальника відділу лабораторних вимірів [PERSON] , [PERSON] повідомили, що її лічильник газу РЛ визнано непридатним до експлуатації та повідомлено про спосіб заміни лічильника (а. с. 20). Згідно акту про зняття/встановлення побутового газового лічильника № 1310428881 від 25.05.2018 року, абоненту [PERSON] встановлено побутовий лічильник газу з контрольними показами 00000 кубометрів (а. с. 17). Судом встановлено, що у спірних правовідносинах статус оператора ГРМ має Публічне акціонерне товариство «Харківміськгаз», до газорозподільної системи якого підключений позивач. Саме ПАТ «Харківміськгаз» як оператор ГРМ веде облік та визначає об`єм спожитого позивачем природного газу (п.4.4 Типового договору постачання природного газу побутовим споживачам,п.п.5.1-5.3 Типового договору розподілу природного газу), в тому числі із застосуванням коефіцієнту приведення природного газу до стандартних умов, і доводить ці показники до постачальника ТОВ «Харківгаз Збут», який у свою чергу лише обраховує вартість зазначених оператором ГРМ спожитих позивачем об`ємів газу згідно встановлених НКРЕКП тарифів для населення. Проведення розрахунків побутових споживачів з постачальником за спожитий природний газ згідно р. III Правил постачання, глави 4 розділу IX Кодексу газорозподільних систем, здійснюються у наступному порядку: Оператор ГРМ - ПАТ «Харківміськгаз» визначає об`єм спожитого природного газу та передає інформацію про об`єм та обсяг розподіленого споживачу (спожитого ним) природного газу за відповідний період до Оператора ГТС з метою її використання суб`єктами ринку природного газу, у тому числі постачальником споживача - ТОВ «Харківгаз Збут» (абз.3 п. 5 глави 4 розділу IX Кодексу). ТОВ «Харківгаз Збут», отримавши інформацію про об`єми (обсяги) спожитого побутовим споживачем природного газу за відповідний календарний місять, проводить лише розрахунок його вартості. ТОВ «Харківгаз Збут» не отримує дані щодо обсягів споживання природного газу побутовими споживачами безпосередньо від побутових споживачів, а отримує їх лише опосередковано від ПАТ «Харківміськгаз». Відповідно до повідомлення ТОВ «Харківгаз Збут» про припинення газоспоживання та погашення простроченої заборгованості від 30.08.2018 року, за особовим рахунком [PERSON] № [NUMBER] накопичена прострочена заборгованість за послуги з газопостачання в сумі 70128,91 грн. (а. с. 13). 30.08.2018 року позивач [PERSON] звернулась до ПАТ «Харківміськгаз» із заявою про проведення перерахунку фактично спожитого газу (а.с.21). Згідно акту відключення газових приладів в квартирі від 10.09.2018 року, [PERSON] , яка є споживачем послуг з надання природного газу за адресою: [ADDRESS] , відключено газ та в акті зазначено про наявність боргу у розмірі 70128, 91 грн. (а. с. 12). Так, дійсно, під час складання 11.05.2018 року слюсарем ВОВГ [PERSON] акту про порушення №1272 від 11.05.2018 року, заперечень від позивача [PERSON] щодо показань, наявних на лічильнику - 33342,38 кубометрів не надходило, однак заперечення щодо вказаних показань позивачем [PERSON] були викладені нею у заяві від 20.04.2018 року на адресу відповідача ПАТ «Харківміськгаз», саме у цій заяві позивач заявила про необхідність проведення повірки газового лічильника з огляду на наявність у показах приладу обліку необґрунтованої різниці в обсязі спожитого газу, тобто стверджувати, що позивач фактично погодилась з показниками лічильника неможливо. Крім того, суд звертає увагу сторони відповідача, що навіть за умови виникнення у слюсаря [PERSON] «підозри у несанкціонованому втручанні в роботу приладу та можливе порушення рядності рахункових коліс», то логічно, що показання «33342, 38 кубометрів» нараховані уже непридатним до використання лічильником, чи таким лічильником, у роботу якого втрутились, а тому розрахунок заборгованості саме з даних цього непридатного лічильника є невірним. Також, суд приходить до висновку, що в даній справі відповідач ПАТ «Харківміськгаз» не мало право нараховувати заборгованість у розмірі 70128,91 грн., ще й з огляду на порушення строків проведення повірки лічильника всупереч частини 2 статті 17 ЗУ «Про метрологію та метрологічну діяльність» та 10 розділу Кодексу газорозподільних систем. Відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну енергію і газ), що є власністю фізичних осіб, спільною власністю співвласників багатоквартирного будинку, покладається на суб`єктів господарювання, що надають послуги з газопостачання. Таким чином, відповідач порушуючи вимоги Закон України «Про метрологію та метрологічну діяльність», Кодексу газорозподільних систем, Наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі від 13.10.2016 № 1747 не виконав покладені на нього обов`язки проведення обов`язкової повірки лічильника, що призвело до порушення роботи вказаного приладу і як наслідок показник помилково збільшився на 10062, 38 м. куб. Жодного разу за період роботи вказаного вимірювального приладу представниками ПАТ «Харківміськгаз» не було проведено повірки вказаного лічильника, вказане підтверджено як позивачем, так і свідками, допитаними за клопотанням сторони позивача, а саме [PERSON] та [PERSON] . Крім того, вказаний факт не спростовано і стороною відповідача. Також суд приходить до висновку, що всупереч глави 5 розділу XI Кодексу відповідачем не було дотримано процедури щодо засідання комісії та складення акту-розрахунку на підставі висновків комісії. 11.05.2018 року ПАТ «Харківміськгаз» було складено акт про порушення №1272 та відповідно до п. 8 гл. 5 Розділу XI Кодексу акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. При складанні акта про порушення представник оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживана) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: 1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; 2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; 3) контактний телефон особи оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії). Згідно з пунктами 8, 9, 11 глави 5 розділу XI Кодексу акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРС, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. До складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРС зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі XI Кодексу. ПАТ «Харківміськгаз» не проводив засідання комісії з розгляду акту про порушення від 11.05.2018 року, протилежного в судовому засіданні не встановлено, в свою чергу положення Кодексу газорозподільних систем вказує на те, що нарахування та фіксація суми заборгованості має місце лише після складання акту- розрахунку та його розгляду комісією. Вказані заходи відповідачем здійснені не були, тому слід зазначити, що відсутність акту - розрахунку та комісійного розгляду є порушенням з боку ПАТ «Харківміськгаз» п. 11 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем. Крім того, Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність» визначено, що оцінку відповідності законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки вимогам технічних регламентів проводять виробники цих засобів, призначені органи з оцінки відповідності та інші суб`єкти, визначені у відповідних технічних регламентах або передбачених ними процедурах оцінки відповідності (п. 1 ст. 16 розділу IV Закону). Згідно з п. 20 розділу II Порядку проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів - експертна повірка ЗВТ проводиться в разі виникнення спірних питань щодо метрологічних характеристик, придатності до застосування і правильності експлуатації ЗВТ. 15.05.2018 року відбувався комісійний розгляд питання щодо задовільного стану засобу вимірювальної техніки, який було вилучено за заявою позивача. Під час проведення експертизи не було встановлено та не досліджувалося питання можливості вчинення конкретних дій з метою викривлення даних обліку природного газу, комісія ПАТ «Харківміськгаз» спільно з ДП «Укрметртестстандарт» встановила цілісність заводської пломби та повірчого товару, цілісність відлікового механізму, відсутність механічних пошкоджень та дійшла висновку, що втручання в газовий лічильник не виявлено, при цьому факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ не підтверджено та вказано, що пристрій визнано непридатним до експлуатації. Відповідно до довідки ДП «Укрметртестстандарт» від 15.05.2018 року підставою для визнання лічильника газу непридатним є те, що основна відносна похибка при вимірюванні об`єму перевищує максимально допустимі межі, тобто засіб вимірювальної техніки не відповідає п.п.6.9. Р50-071-98 Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки», а, отже, за метрологічними показниками є непридатним. В листі, доданому до вказаної довідки та підписаному начальником відділу лабораторних вимірів [PERSON], зазначено, що результати вимірювання даного лічильника не можуть використовуватись для визначення обсягів спожитого газу, з огляду на те, що лічильник вимірює газ поза межами діапазону. Відповідно до пункту 1 статті 10 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» визначено, що результати вимірювання лічильника з вищенаведеними порушеннями у показах не можуть використовуватись для визначення спожитих об`ємів газу. Згідно з пп. 1 п. 3 глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем - споживачу повинен здійснюватись перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу внаслідок порушень, що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), а саме, якщо виявлено пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі. Відповідно до п.п. 6 п. 6 глави 6 розділу X Кодексу ГРС У разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це Оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки. Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає: інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання. Якщо внаслідок позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових буде підтверджено факт необлікованого чи облікованого частково об`єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу, розрахунок необлікованих (облікованих частково) об`ємів природного газу за період несправності комерційного ВОГ чи його складових здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу. Кодексом ГРС передбачено виключний порядок дій з боку Оператора ГРМ, яким є ПАТ «Харківміськгаз» при виявленні роботи газового лічильника в позаштатному режимі роботи. Фіксування контрольних показників газового обладнання можливе за умови роботи ЗВТ в нормальному режимі (тобто коли лічильник справний та придатний до застосування). Проте, дії працівників ПАТ «Харківміськгаз» в даному випадку не відповідають вимогам Кодексу ГРС, більш того, ПАТ «Харківміськгаз» у листі від 27.09.2018 року вказує на те, що лічильник [PERSON] був визнаний непридатним, тобто у таких випадках для визначення певних обсягів спожитого газу існує законодавчо врегульована процедура, передбачена Кодексом газорозподільних систем. Відповідно до п. 8 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем - у разі своєчасного (до виявлення порушення представником Оператора ГРМ) письмового повідомлення споживачем Оператора ГРМ про позаштатний режим роботи лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу процедура, визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється залежно від середньомісячного (середньодобового) обсягу споживання природного газу за аналогічний період (опалювальний або міжопалювальний) попереднього року або фактичний період споживання (опалювальний або міжопалювальний), якщо він становить менше шести місяців за період з дня письмового повідомлення споживачем Оператора ГРМ про позаштатний режим роботи лічильника газу та з урахуванням строку на його усунення. Таким чином, з огляду на те, що позивач самостійно повідомила про виявлені зміни у показниках лічильника, з огляду на те, що лічильник виявився непридатним, а експертизою втручання або вина позивача встановлена не була, то таким чином, оператор ГРМ повинен був розрахувати обсяги спожитого газу саме у відповідності до п. 8 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем на підставі спожитого газу за аналогічний період. Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивач відповідно до ст.ст.12, 13, 81 ЦПК України довів обставини, які мають місце у диспозиції норми матеріального права, надав належні та допустимі докази в обґрунтування своєї позиції. Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, та права споживача природного газу [PERSON] від неправомірних дій Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» підлягають захисту у спосіб, обраний позивачем. Крім того, судом встановлено, що позивачем [PERSON] 24.09.2018 року на адресу Відділу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у Харківській області направлено скаргу щодо незаконних дій ПАТ «Харківміськгаз», яка була розглянута та задоволена. Листом від 06.11.2018 року №1174/18 Відділу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у Харківській області повідомив про незаконність дій ПАТ «Харківміськгаз» та зобов`язав ПАТ «Харківміськгаз» безкоштовно відновити газопостачання споживачу у двотижневий термін (а. с. 80-86). З огляду на викладене, суд закриває провадження в частині вимог про зобов`язання Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» здійснити підключення квартири споживача [PERSON] , що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , до системи газопостачання у зв`язку з відсутністю предмету спору. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов [PERSON] до Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз», Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківгаззбут» про захист прав споживача та зобов`язання вчинити певні дії підлягає задоволенню.

Outcome: approved