Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-23 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовною заявою, у якій просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором у загальному розмірі 12732,05 грн., що складається із заборгованості за поточним тілом кредиту в розмірі 20 грн., за простроченим тілом 11931,26 грн. та 780,79 грн. заборгованості за простроченими відсотками, а також судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 2102,00 грн.,\~вказуючи,\~що 13.06.2016 між сторонами було укладено договір № б/н, відповідно до умов якого [PERSON] отримала кредит на картковий рахунок у вигляді кредитного ліміту. [PERSON] \~підтвердив свою\~згоду на\~те,\~що підписана\~анкета -\~заява разом\~з «Умовами\~та правилами\~надання банківських\~послуг», \~а також\~«Тарифами Банку»,\~складає між ним та \~банком Договір \~про надання \~банківських послуг,\~ що підтверджується\~ підписом у\~заяві.\~ АТ КБ \~ПриватБанк свої \~зобов`язання\~ за Договором \~виконав у \~повному обсязі,\~ а саме \~надав відповідачу \~можливість розпоряджатися \~кредитними коштами\~на умовах,\~передбачених Договором. Відповідач свої зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав, у зв`язку із чим станом на 28.07.2020 у відповідача перед банком виникла заборгованість у вищезазначеному розмірі, яку позивач просить стягнути в судовому порядку. Ухвалою суду від 06.10.2020 позовну заяву прийнято до провадження та відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 13.11.2020 до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, згідно якого [PERSON] зазначила, що 13.06.2016 між нею та позивачем було укладено кредитний договір шляхом підписання анкети-заяви. Згідно вказаної анкети-заяви сторонами не було узгоджено процентну ставку та тарифи. Надані позивачем Витяг з тарифів та Умов не можна вважати складовою кредитного договору, оскільки відсутні відомості про її ознайомлення з ними, а тому у даному випадку не підлягає застосуванню до вказаних правовідносин положення ст. 634 ЦК України. Вказана позиція узгоджується з Постановою ВСУ від 03.07.2019. Зазначила, що існує загальна позовна давність тривалістю 3 роки та спеціальна позовна давність тривалістю 1 рік, яка застосовується до вимог про стягнення неустойки (пені/штрафу). Також зазначила, що в межах позовної давності підлягає стягненню лише правильно розрахована заборгованість за тілом кредиту. 01.12.2020 до суду надійшла відповідь на відзив, згідно якої представник позивача проти відзиву заперечує з наступних підстав. Представник зазначив, що сторонами під час укладання кредитного договору дотримано умов щодо форми договору. Заперечення відповідача вважає необгрунтованими. Щодо позовної давності зазначив, що спеціальна позовна давність, на яку посилалась відповідач, у даному випадку не підлягає застосуванню, оскільки позивач не просить стягнути неустойку (пеню або штраф), а до вимоги про стягнення заборгованості за тілом кредиту та відсотками застосовується загальна позовна давність, яка у даному випадку не сплила, оскільки у даному випадку кредит надано у вигляді кредитного ліміту на кредитну картку, яка є поновлювальною кредитною лінією. Строк дії кредитної картки, виданої [PERSON] , - по останній день грудня 2021 року, тобто строк кредитування не сплив, з позовом представник позивача звернувся 24.09.2020, відтак, до спливу строку позовної давності, що узгоджується з висновком у справах №6-14цс14 та №6-61цс14. У судове засідання представник позивача не з`явився, разом з позовною заявою надав суду клопотання, в якому зазначив, що позов підтримує повністю, просить розглянути справу у його відсутність. Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував частково, вказуючи, що позивач підвищив кредитний ліміт [PERSON] без її згоди, ніяких домовленостей між сторонами щодо вказаного не було. Вказав, що відповідач не проти сплатити позивачу ту суму кредитного ліміту, який їй було встановлено при відкритті кредитної картки до його збільшення, а саме 500 грн. Також просив врахувати відзив на позовну заяву. Вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. 13.06.2016 [PERSON] було заповнено та підписано анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ КБ «ПриватБанк». З тексту даної анкети-заяви вбачається, що [PERSON] висловила свою згоду на те, що дана заява разом з Умовами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою і Тарифами складає між нею та банком договір про надання банківських послуг. Для користування кредитним картковим рахунком відповідач отримала кредитну картку, на яку їй встановлено кредитний ліміт у розмірі 500 грн. 22.01.2018 між [PERSON] та АТ КБ «Приватбанк» підписано довідку про умови кредитування з використанням кредитних карток «Універсальна» та «Універсальна ГОЛД», яка містить умови щодо суми/ліміту кредиту, а саме до 50\~000 грн. в картці «Універсальна» та до 75\~000 грн. в картці «Універсальна Голд», строку дії договору - 240 місяців, строку кредитування - до 240 місяців, мету отримання кредиту - споживчі потреби, розміру процентна ставка в межах пільгового періоду становить 0,01% річних; поза межами пільгового періоду по кредитній карті «Універсальна» становить 43,2% річних; по кредитній картці «Універсальна «ГОЛД» - 42% річних. Одночасно передбачено, що за умови отримання готівкових коштів з використанням платіжної картки та користування коштами поза межами пільгового періоду і погашення кредиту мінімальними платежами по кредитній карті «Універсальна» становить 52,84; по кредитній картці «Універсальна «ГОЛД» - 53,36%. Процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту по кредитній карті «Універсальна» становить 86,4%; по кредитній картці «Універсальна «ГОЛД» - 84%. 22.01.2018 відповідачу було збільшено кредитний ліміт на підставі підписаної довідки про умови від 22.01.2018. У вказаній Довідці визначено порядок повернення кредиту, а саме щомісяця до 25 числа поточного місяця 5% від заборгованості на кінець попереднього місяця, але не менше 100,00 грн. Крім того, до кредитного договору банк додав Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», «Універсальна контракт», «Універсальна Голд» та Витяг з Умов і правил надання банківських послуг в ПриватБанку, ресурс: Архів Умов та правил надання банківських послуг розміщені на сайті\~https://privatbank.ua/terms/, посилаючись на положення ст. 634 ЦК України. АТ КБ \~ПриватБанк свої \~зобов`язання\~ за Договором\~виконав у\~повному обсязі,\~а саме\~надав відповідачу\~можливість розпоряджатися\~кредитними коштами. Відповідач взяті на себе зобов`язання не виконує. Принцип свободи договору як один із загальних засад цивільного законодавства декларується в\~ст. 3 Цивільного кодексу України. Відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 Цивільного кодексу України). Підстави виникнення цивільних прав та обов`язків визначені в\~статті 11 Цивільного кодексу України, зокрема з договорів та інших правочинів. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог та умов - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч. 1\~ст. 527 ЦК України\~боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Відповідно до частин 1-3\~ст. 1056-1 ЦК України\~процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено кредитодавцем в односторонньому порядку. Умова договору щодо права кредитодавця змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною. Статтею 610 ЦК України\~визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 3\~ст. 12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно\~ст. 76 ЦПК України\~передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно з наданим банком розрахунком, в [PERSON] за вказаним кредитним договором станом на 28.07.2020 виникла заборгованість у сумі 12732,05 грн., що складається із заборгованості за поточним тілом кредиту в розмірі 20 грн., за простроченим тілом 11931,26 грн. та 780,79 грн. заборгованості за простроченими відсотками. Суд не бере до уваги заперечення представника відповідача, що відповідач не була повідомлена про збільшення кредитного ліміту, у зв`язку з чим просить стягнути лише тіло кредиту в розмірі першочергово встановленого ліміту у розмірі 500 грн., враховуючи підписану між сторонами 22.01.2018 довідку про умови кредитування з підписом [PERSON] , згідно розділу 3 якої, сума/ліміт кредиту до 50\~000 грн. в картці «Універсальна» та до 75\~000 грн. в картці «Універсальна Голд». Відтак, підписавши таку довідку, відповідач була повідомлена та дала згоду АТ КБ «Приватбанк» на збільшення позивачем кредитного ліміту до зазначеного розміру. Наявність заборгованості з повернення тіла кредиту підтверджується розрахунком представника, а також випискою з особового рахунку [PERSON] . Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті, на підставі частини другої\~статті 530 ЦК України\~\~АТ КБ «Приватбанк» вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконання боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. Вказана позиція цілком узгоджується з позицією Великої палати Верховного Суду України, викладеної у постанові від 03.07.2019 р. (провадження 14-131цс19). Щодо заяви відповідача у відзиві про розрахування тіла кредиту в межах строку позовної давності, суд роз`яснює наступне. Відповідно до\~статті 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта\~статті 267 ЦК України). Цивільне законодавство передбачає два види позовної давності: загальну і спеціальну. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Частина друга\~статті 258 ЦК України\~передбачає, що позовна давність в один рік застосовується до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені). Позивачем не заявлено вимоги про стягнення неустойки. Щодо загальної позовної давності, то відповідно до\~статті 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша\~статті 261 ЦК України). Початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Таким чином, у разі неналежного виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором, позовна давність за вимогами кредитора про повернення кредитних коштів та процентів за користування кредитом, повернення яких відповідно до умов договору визначено періодичними щомісячними платежами, повинна обчислюватися з моменту настання строку погашення чергового платежу. Згідно розрахунку заборгованості за договором № б/н від 13.06.2016, укладеного між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] , станом на 28.07.2020, а також згідно виписки з її особового рахунку, останній платіж було здійснено [PERSON] 10.06.2020 у вигляді сплати суми коштів на погашення заборгованості у розмірі 230,00 грн. Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості 28.09.2020, отже, строк позовної давності не сплив. А тому позовна давність у даному випадку застосування не підлягає. Тому позов підлягає задоволенню в частині стягнення заборгованості з тіла кредиту у розмірі 11\~951,26 грн. Щодо стягнення з відповідача нарахованої суми відсотків, суд зазначає наступне. У підписаній сторонами анкеті-заяві від 13.06.2016 відсутні умови про встановлення відсотків за користування кредитом. Підпису позичальника не містить також і витяг з Тарифів та з Умов про те, що вона обізнана про умови користування певною кредитною картою, в тому числі, про умови про сплату відсотків за користування кредитом та їх розмір. В даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої\~статті 634 ЦК України, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) неодноразово змінювалися самим АТ КБ «ПриватБанк» в період - з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом, тобто кредитор міг додати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову, такі умови не містять підпису позичальника на них, що саме з ними вона була ознайомлена під час укладання кредитного договору. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату та розмір відсотків за користування кредитом, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин та не містять підпису позичальника про ознайомлення з ними під час укладення кредитного договору, що узгоджується з висновком Великої палати Верховного Суду України, викладеної у постанові від 03.07.2019 р. (провадження 14-131цс19). Разом з позовною заявою представником позивача подано клопотання про огляд веб-сайту по вказаній справі,

Outcome: partial