Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-26 00:00:00

Представник позивача адвокат Оніпко Н.О. звернулася до суду в інтересах [PERSON] з позовом до Білозерської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] . Померлий доводиться [PERSON] братом. За життя [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді квартири [ADDRESS] , яка належала померлому в Ѕ частині, на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 24 жовтня 1995 року. Право власності зареєстровано за померлим в Бюро технічної інвентаризації м. Добропілля. Друга половина квартири належала покійній дружині спадкодавця - [PERSON] , яка померла [INFO] , і спадщину після якої [PERSON] прийняв як такий, що спільно проживав та був зареєстрований з дружиною, проте не оформив своїх спадкових прав. За життя [PERSON] заповіт не складав. Спадкоємці першої черги після його смерті відсутні. Інших спадкоємців, які б прийняли спадщин,у немає, оскільки дружина спадкодавця померла у 2010 році. Дітей спадкодавець не мав. За оформленням спадщини до нотаріуса після смерті [PERSON] 05 квітня 2019 року [PERSON] , який діяв від імені позивача, звернувся до Приватного нотаріуса Добропільського міського нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. Постановою від 15.04.2019 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки [PERSON] було пропущено встановлений законодавством шестимісячний строк на звернення з заявою про прийняття спадщини. Позивач пропустила строк для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини з поважних причин, а саме через те, що вона є громадянкою Російської Федерації та мешкає у місті Новосибірськ. Приїхати до місця відкриття спадщини задля звернення до нотаріуса з відповідною заявою позивач не мала можливості. Саме тому, аби не пропустити встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, позивач довіреністю від 18.02.2019 року, яку було видано в Новосибірську РФ, уповноважила [PERSON] оформити її спадкові права на майно, яке залишилось після смерті її брата, який помер [INFO] , з чого б воно не склалось та де б воно не знаходилось. Однак, уповноважена особа - [PERSON] з заявою про прийняття спадщини звернувся до нотаріальної контори після спливу визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме 05 квітня 2019 [INFO] . У зв`язку з викладеним, представник позивача просила визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк тривалістю в один місяць з дня набрання законної сили рішенням суду для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву з проханням розглянути справу без її участі, за участю її адвоката Оніпко Н.О., позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. Представник позивача теж надала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Представник відповідача Білозерської міської ради Донецької області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду цивільної справи повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи без участі представника. Проти задоволення позову не заперечував. З урахуванням ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених вимог, дослідивши матеріали справи і докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на наступне: Судом встановлено, що померлий [PERSON] був братом [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтв про народження (а.с. 16,17). Як вбачається з матеріалів справи, брат позивача [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Білозерської міської ради міста Добропілля Донецької області 02 жовтня 2018 року (а.с. 14). Згідно копії свідоцтва про право власності на житло від 24 жовтня 1995 року, квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] , належить на праві спільної часткової власності: [PERSON] 1/2 частини, та [PERSON] 1/2 частина (а.с. 18). Право померлих на вказану квартиру підтверджується також технічним паспортом на квартиру, що знаходиться у власності громадян (а.с. 19, 20). Як вбачається з матеріалів справи, дружина брата позива [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Білозерської міської ради міста Добропілля Донецької області 05 травня 2010 року. Як зазначає позивач в позовній заяві, інших спадкоємців до майна померлого [PERSON] немає. Як вбачається з матеріалів цивільної справи, представник позивача звертався до Приватного нотаріуса Добропільського міського нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини після смерті брата позивача. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15.04.2019 року № 345/02-31 [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її брата [PERSON] , померлого [INFO] . (а.с.24). Факт звернення позивача до нотаріуса підтверджується також копією спадкової справи, наданої на запит суду (а.с. 35-43). У відповідності до ст. ст.\~1268,\~1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно\~ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 2\~ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Статтею 1272 ЦК України\~передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, необхідною умовою застосування вказаної правової норми є поважність пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідно до вимог ч. 6 п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як зазначила представник позивача у позовній заяві, [PERSON] не мала змоги вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки вона мешкає у місті Новосибірськ РФ. Приїхати до місця відкриття спадщини задля звернення до нотаріуса з відповідною заявою позивач не мала можливості. Саме тому, аби не пропустити встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, позивач довіреністю від 18.02.2019 року, яку було видано в м.Новосибірську РФ, уповноважила [PERSON] оформити її спадкові права на майно, яке залишилось після смерті її брата, який помер [INFO] , з чого б воно не склалось та де б воно не знаходилось. Однак уповноважена особа - [PERSON] з заявою про прийняття спадщини звернувся до нотаріальної контори після спливу визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме 05 квітня 2019 року. Окрім того, строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини сплинув 28 березня 2018 року, а до нотаріуса представник позивача звернувся 05 квітня 2019 року, тобто пропущений нею строк дійсно є незначним. Суд враховує позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17 жовтня 2018 року по справі № 681/203/17, у якій зазначено, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що пропущений строк для прийняття спадщини є незначним, суд приходить до висновку, що позивач через поважні причини пропустила цей строк на прийняття спадщини, а тому позовна заява підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved