Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-29 00:00:00

Представник позивача звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із позовною заявою до [PERSON] про стягнення вартості недооблікованого об`єму природного газу в розмірі 6315,64 грн., а також судовий збір. В обґрунтування позову зазначив, що на ім`я відповідача за адресою: [ADDRESS] відкрито особистий рахунок № [NUMBER] (99/90/9). Житлове приміщення обладнано газовими приладами. 08.11.2016 року газопостачання за вказаною адресою було припинено, про що було складено акт № 337 від 08.11.2016 року. 12.10.2017 року представниками ПАТ «Харківмісьгаз» за значеною адресою встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: самовільне підключення до системи газопостачання, про що складений акт про порушення № 1. 12.10.2017 року представниками ПАТ «Харківмісьгаз» за адресою: [ADDRESS] припинено постачання газу, про що складено акт № 479 від 12.10.2017 року. Позивач вважає що відповідачі порушили п. 2 глави 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем. На підставі виявленого порушення підприємством ПАТ «Харківміськгаз» було складено акт-розрахунок вартості не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу. Згідно розрахунку за період з 12.04.2017 р. по 11.10.2017 р. вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу становить 6\~315, 64 грн., об`єм газу 723,07 куб.м. Також позивач просить стягнути сплачений при подачі позову судовий збір в розмірі 1 762,00 грн. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.02.2018 року позовну заяву було залишено без руху та надано час для усунення недоліків. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 30.03.2018 року відкрито спрощене позовне провадження із викликом (повідомленням) сторін та призначено судове засідання. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі, в разі неявки в судове засідання відповідачів не заперечував проти винесення заочного рішення. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач, згідно вимог ч. 8 ст. 128 ЦПК України, в судове засідання не з`явився, в порушення ч. 3 ст. 131 ЦПК України\~про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав, у зв`язку з чим проведено заочний розгляд даної справи\~згідно з вимогами ст.ст. 280-282 ЦПК України\~на підставі наявних у справі доказів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, оцінивши кожний доказ окремо та у їх сукупності та взаємозв`язку, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України. Статтями 10, 81 ЦПК України\~передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Частиною 1 ст. 11 ЦК України передбачено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Правову основу ринку природного газу становлять\~Конституція України, Закон України «Про ринок природного газу», Закони України «Про трубопровідний транспорт», «Про природні монополії»», «Про нафту і газ», «Про енергозбереження», «Про угоди про розподіл продукції», «Про захист економічної конкуренції», «Про газ (метан) вугільні родовищ», «Про охорону навколишнього природного середовища», міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та інші акти законодавства України. На сьогоднішній день правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку природного газу визначені\~Законом України «Про ринок природного газу». Відповідно до\~ст. 1 ЗУ «Про ринок природного газу»\~ринок природного газу - сукупність правовідносин, що виникають у процесі купівлі-продажу, постачання природного газу, а також надання послуг з його транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), розподіл природного газу - це господарська діяльність, що підлягає ліцензуванню і пов`язана з переміщенням природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки споживачам, але що не включає постачання природного газу. Згідно із ст.ст.\~37, 39, 40 Закону України «Про ринок природного газу» газорозподільної системи відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (включаючи нове будівництво та реконструкцію) газорозподільної системи, якою він користується на законних підставах. Оператор газорозподільної системи не може провадити діяльність з видобутку, транспортування або постачання природного газу. Оператор газорозподільної системи має бути юридично та організаційно незалежним від інших видів діяльності на ринку природного газу, не пов`язаних з розподілом природного разу. Розподіл природного газу здійснюється на підставі та умовах договору розподілу природного газу в порядку, передбаченому кодексом газорозподільних систем та іншими нормативно-правовими актами. Оператор газорозподільної системи провадить діяльність з розподілу природного газу на підставі ліцензії, що видається Регулятором (НКРЕКП). 01 липня 2015 року на виконання\~Закону України «Про ринок природного газу» статусу гарантованого постачальника природного газу на території м. Харкова та Харківської області (включаючи постачання природного газу населенню) набуло Товариство з обмеженою відповідальністю «Харківгаззбут» (код ЄДРПОУ 39590621, м. Харків, вул. Москалівська, 57/59), якому відповідно до Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1588 від 21.05.2015 р. видана ліцензія на право провадження господарської діяльності з постачання природного газу, газу метану) вугільних родовищ за регульованим тарифом терміном дії з 01.07 2015 р. по 30.06.2020 р.р. Відповідно до Закону України «Про ліцензування певних видів господарської діяльності» та Указу Президента України від 10 вересня 2014 року № 715 «Про затвердження Положення про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» постановою від 21 травня 2015 року № 1587 анулювало ліцензію на право провадження господарської діяльності з постачання природного газу, газу (метану) вугільних родовищ за регульованим тарифом. Водночас, Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз», який є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» (61004, м Харків, вул. Москалівська, 57/59, Код 03359552) з 01.07.2015 р. на підставі Закону України «Про ринок природного газу» № 329 від 09.04.2015року є постачальником природного газу населенню міста Харкова, а здійснює лише функції розподілу природного газу території м. Харкова та Харківської області. ПАТ «Харківміськгаз» є ліцензіатом з розподілу природного газу на підставі ліцензії є оператором газорозподільної мережі. 30 вересня 2015 року постановою Національної комісії, яка здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 затверджено Кодекс газорозподільних мереж (Кодекс ГРМ), який визначає взаємовідносини оператора ГРМ із суб`єктами ринку природного газу, а також визначає правові, технічні, організаційні та економічні основи функціонування газорозподільчих систем, зокрема, умови забезпечення, тощо. Так, на підставі матеріалів справи встановлено, що за адресою: [ADDRESS] на ім`я [PERSON] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] (99/90/9). 08.11.2016 року газопостачання за адресою: [ADDRESS] було припинено, про що складено акт № 337 від 08.11.2016 року. 12.10.2017 року представниками ПАТ «Харківмісьгаз» за адресою: [ADDRESS] встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: самовільне підключення до системи газопостачання, відповідно до Кодексу газорозподільних систем було складено відповідний акт про порушення № 1. 12.10.2017 року представниками ПАТ «Харківмісьгаз» за адресою: [ADDRESS] було припинено постачання газу, про що складено акт № 479 від 12.10.2017 року. Відповідно до п. 2 глави 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого відновлення газоспоживання або використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу спожитий об`єм природного газу визначається за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня припинення газопостачання (або у разі здійснення попередньої перевірки відключеного стану з дня такої перевірки, що має підтверджуватися відповідним актом перевірки), а при використанні газу без договору з дня його закінчення (розірвання) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Відповідно до п. 1 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. На підставі виявленого порушення, представниками ПАТ «Харківміськгаз», за вищевказаною адресою було припинено постачання газу, про що складено відповідний акт про виявлені порушення, в якому відповідач відмовився від підпису та повідомлено відповідача про час і місце засідання Комісії з питань, пов`язаних з розглядом актів про порушення. На підставі\~виявленого порушення\~необлікованого (донарахованого)\~об`єму природного\~газу і\~його вартості\~ПАТ «Харківміськгаз»\~на підставі\~акту про\~порушення від\~12.10.2017\~року №\~1,\~яким встановлено\~вартість необлікованого (донарахованого) об`єму газу у розмірі 6 315, 64 грн., об`єм 723,07 куб.м, споживача [PERSON] зобов`язано оплатити зазначену суму. Згідно з пунктами 8, 9, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРС, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. До складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРС зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів. За результатами розгляду акту про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково),\~ або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або скасування акт про порушення. При задоволенні комісією акту про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акту про порушення та у порядку, визначеному в\~розділі ХІ цього Кодексу. Відповідно до п. 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акту про порушення. При задоволенні комісією акту про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. При складанні акта-розрахунку враховується таке: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу; 2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об`ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об`єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці; 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються. Відповідно до п. 3 глави 6 розділу XI Кодексу газорозподільних систем у разі, якщо між Оператором ГРМ і споживачем не досягнуто згоди щодо компенсації споживачу завданих збитків чи перерахунку наданих послуг, спірні питання вирішуються в судовому порядку. У відповідністю зі\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. В даному випадку правовідносини, які склалися між сторонами є грошовим зобов`язанням і на ці правовідносини поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України, як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Приписами\~ст. 22 ЦК України\~встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ознаками судових доказів є їх достовірність і достатність. Достовірність доказів - це їх якість, точність і правильність відображення обставин, що входять в предмет доказування. А достатність це сукупність доказів, яка дозволяє вирішити справу. Відповідно до\~статті 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України\~передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Згідно з ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з положень ч. 1\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» до [PERSON] підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно зі\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача належить також стягнути на користь позивача витрати по сплаті судового збору в розмірі 1762, 00 грн. На підставі викладеного, ст.ст. 22, 526, 1166 ЦК України, Кодексом газорозподільних систем і

Outcome: approved