Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-20 00:00:00

Представник Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Василенко І.Ю. звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради у редакції, викладеній у позовній заяві та стягнути з відповідача на користь позивача понесені на сплату судового збору витрати у розмірі 1 921,00 грн. Обгрунтовуючи заявлені позовні вимоги представник позивача посилається на те, що відповідач [PERSON] є замовником щодо об`єкту «Реконструкція нежитлових приміщень магазину непродовольчих товарів 1-го поверху № 3-1-:-3-4 в житловому будинку літ. «А-4» з улаштуванням окремого входу по [ADDRESS] » введеного в експлуатацію декларацією про готовність до експлуатації об`єкта від 30.01.2019 № ХК 141190301157. Загальна площа об`єкта прийнятого в експлуатацію єдиним дозвільним документом складає 52,20 кв.м. На відповідача, як на замовника поширюється дія\~Закону № 3038-VI. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта [PERSON] не виконала покладеного на неї\~Законом № 3038-VI\~обов`язку, щодо укладення договору про пайову участь і не звернулась до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Зазначає, що не укладення відповідачем вказаного договору не звільняє її від виконання обов`язку в натурі. Листом Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради направлено відповідачу пропозицію про укладення договору від 16.10.2019 № 443/0/114-19, яка містила два примірника проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова разом із розрахунком величини пайової участі та повідомлено, що у разі не врегулювання питання у визначений термін, матеріали будуть направлені для вирішення питання в судовому порядку. Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей від [PERSON] до Департаменту економіки та комунального майна, чи до Харківської міської ради не надходило. Ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь є порушенням зобов`язання, прямо передбаченого законодавством. На підставі викладеного позивач звернувся до суду з даним позовом. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.01.2020 справу передано для розгляду судді Ніколаєнко І.В. Ухвалою суду від 16.01.2020 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання. У зв`язку зі звільненням [PERSON] з посади судді Київського районного суду м. Харкова у відставку, відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, за наслідками повторного автоматизованого розподілу судової справи, зазначена справа 17.04.2020 передана в провадження судді Колесник С.А. Ухвалою суду від 21.04.2020 цивліьну справу прийнято до провадження судді Колесник С.А., призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 03.09.2020 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. Заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 09.12.2020 у справі № 953/239/20 позовні вимоги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради задоволені. Визнано укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, код ЄДРПОУ 25610834). Стягнуто з [PERSON] на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня. 19.04.2021 відповідач [PERSON] звернулася до суду із заявою про перегляд вказаного заочного рішення. Ухвалою суду від 07.05.2021 поновлено відповідачеві [PERSON] строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 09.12.2020. Заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення у справі № 953/239/20 за позовною заявою Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до [PERSON] , третя особа Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова задоволено. Заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 09 грудня 2020 року у цивільній справі № 953/239/20 за позовною заявою Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до [PERSON] , третя особа Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова - скасовано. Розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. При скасуванні заочного рішення та призначення справи до розгляду судом було встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Роз`яснено, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам\~ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. 25.05.2021 представник відповідача подала до суду відзив на позов. Так, представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову Харківської міської ради у повному обсязі. При цьому посилається на те, що відповідач зареєструвала декларацію про готовність об`єкта до експлуатації 30.01.2019, а пропозицію про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова разом із розрахунком величини пайової участі позивач вперше направив відповідачу 16.10.2019. На вказану дату вже було прийнято ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності» № 132. Даним законом передбачено з 01.01.2020 виключення ст. 40 ЗУ «Про містобудування», яка була єдиною правовою підставою для укладення спірного договору та про яку не міг не знати позивач, однак подав до суду вказаний позов. Так, на час звернення до суду з цим позовом ст. 40 ЗУ «Про містобудування» не існувало. Натомість діяла ст. 7 ЗУ «Про містобудування», частина 6 якої прямо стала забороняти органам, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, вимагати від замовника будівництва сплати будь-яких коштів. Пункт 2 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності» № 132 закріпив, що лише договори, які були укладені до 01.01.2020, повинні бути виконаними; пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта до експлуатації; розмір становить 4 % від кошторисної вартості, яка не співпадає із заявленою позивачем сумою. Таким чином, як зазначає представник відповідача позивач втратив право на отримання внеску через його законодавче скасування. Ухвалою суду від 06.07.2021 закрито підготовче провадження по цивільній справі № 953/239/20 за позовною заявою Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до [PERSON] , третя особа Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. У судовому засідання представник позивача позовну заяву підтримав, з підстав, викладених у позовній заяві, просив про її задоволення. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення заперечувала у повному обсязі, посилаючись на підстави, викладені у Відзиві на позовну заяву. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про час і місце судового представник повідомлений належним чином. Суд, заслухавши учасників судового розгляду, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків. Судом встановлено та не заперечується сторонами, що відповідно до декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), зареєстрованої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаментом територіального контролю Харківської міської ради за № ХК 141190301157 від 30.01.2019, відповідач [PERSON] є замовником реконструкції нежитлових приміщень магазину непродовольчих товарів 1-го поверху № 3-1 ? 3-4 в житловому будинку літ. «А-4» по [ADDRESS] з улаштуванням окремого входу (а.с. 18). 12.06.2019 Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради направив відповідачу лист повідомлення № 305/0/114-19 про необхідність укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції нежитлових приміщень магазину непродовольчих товарів 1-го поверху № 3-1 ? 3-4 в житловому будинку літ. «А-4» по [ADDRESS] з улаштуванням окремого входу (а.с. 11-12). 16.10.2019 Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради направив відповідачу письмову пропозицію № 443/0/114-19 про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції нежитлових приміщень магазину непродовольчих товарів 1-го поверху № 3-1 ? 3-4 в житловому будинку літ. «А-4» по [ADDRESS] з улаштуванням окремого входу. Також, позивач долучив до вказаного листа проект договору з додатком у двох примірниках (а.с. 13-16). Відповідно до ч. 1 ст.\~12, ч. 1 ст.\~13 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. При цьому, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 2 \~ст. 77 ЦПК України\~предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Частиною 1\~ст. 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі\~ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність»\~під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт. За змістом\~ ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до\~статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій. Відповідно до частин 2, 3 статті\~40\~статті\~2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~(в редакції на момент виникнення правовідносин) замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Статтю 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~виключено на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 29.09.2019. Згідно п. 2 Прикінцевих та перехідних положень вищезазначеного Закону договори про сплату пайової участі, укладені до 1 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання. Установити, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту. Нормами\~ст. 5 ЦК України\~встановлено, що акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 14 ЦК України\~цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Статтею 13 ЦПК України\~передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду. Позивач звертаючись до суду з дійсним позовом, просив визнати укладеним з відповідачем договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова відповідно до\~ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», який на час розгляду справи втратив чинність. З вимогами про стягнення з відповідача коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту позивач не звертався. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що задоволення вимог позивача призведуть до порушення цивільних прав відповідача, а тому у задоволенні позову необхідно відмовити, оскільки позивачем не доведено обставин, на які він посилався в обґрунтування позову. Враховуючи, що суд відмовляє в задоволенні позову, сплачений за його подання судовий збір покладається на позивача, відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed