Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-27 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з вказаною позовною заявою, в якій вказав, що [INFO] померла громадянка Російської Федерації [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . Після її смерті залишилась спадщина у вигляді земельної ділянки площею 0,0583 гектарів, яка розташована на території міста Кремінна, с/т «Роднічок», ділянка № [NUMBER] , яка належить їй на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серія 11-ЛГ № 094281 та житловий будинок та земельна ділянка (серія ЯЕ № 876651), розташовані за адресою: [ADDRESS] (два). В передбачений законодавством шестимісячний строк [PERSON] до нотаріальної контори не зверталась з поважних причин, оскільки відповідно Указу Президента України № 256 про введення в дію рішення Ради національної безпеки і оборони (РНБО) «Про посилення контролю за в`їздом в Україну, виїздом з України іноземців та осіб без громадянства, додержанням ними правил перебування на території України» в`їзд в Україну та виїзд з України іноземцями, в тому числі громадянами Російської Федерації, здійснюється за закордонними паспортами, що містять безконтактний електронний носій, так як закордонного паспорту у [PERSON] немає це в свою чергу перешкоджало подати відповідну заяву про прийняття спадщини. Оскільки закордонний паспорт зробити в 6-ти місячний строк не вдалося можливим, [PERSON] надала нотаріальну довіреність громадянці України [PERSON] , [INFO] щодо оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] . 11.03.2020 року [PERSON] відправила нотаріальну довіреність до України міжнародною поштовою службою DHL Express (ДХЛЭкспресс). [PERSON] , отримавши нотаріальну довіреність намагалась звернутись до нотаріальної контори для подачі заяви для прийняття спадщини але подання заяви ускладнювалося, оскільки з 12 березня 2020 р. на усій території України установлено карантин (постанова Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11.03.2020 р. № 211). З 30 березня 2020 року в Україні були введені карантинні заходи відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IХ. [PERSON] дотримувалася карантинних умов в Україні, а лише після послаблення карантинних заходів вона звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини але отримала відмову в її прийнятті, оскільки [PERSON] пропустила шестимісячний строк для подачі для прийняття спадщини. Зараз [PERSON] має намір оформити право власності на спадкового майно, але для цього потрібно відповідно до чинного законодавства оформити свої права на спадщину. Через вищенаведені обставини [PERSON] змушена звернутися до суду з даною позовною заявою. Тому позивач просить встановити їй додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини. Позивача у судове засідання не з`явилася, її представник надав заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Ч.ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. За таких обставин суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачами. Відповідно до ч.2ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків. Із досліджених документів, копії паспорта, свідоцтва про народження, свідоцтва про переміну прізвища, імені, по батькові судом встановлено, що позивач, громадянка Російської Федерації, [PERSON] , яка народилася [INFO] в м. Кремінна, Луганської області, є донькою [PERSON] (а.с.4-10,17,19). Відповідно до копії свідоцтва про смерть [PERSON] померла [INFO] (а.с. 11). [PERSON] належала земельна ділянка, площею 0,0583 гектарів, яка розташована на території міста Кремінна, с/т «Роднічок», ділянка № [NUMBER] ,на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серія 11-ЛГ № 094281 та житловий будинок та земельна ділянка (серія ЯЕ № 876651), розташовані за адресою: [ADDRESS] (а.с.15,16). Нотаріус 10 липня 2020 року позивачу відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини (а.с. 21). В передбачений законодавством шестимісячний строк [PERSON] до нотаріальної контори не зверталась, оскільки відповідно Указу Президента України № 256 про введення в дію рішення Ради національної безпеки і оборони (РНБО) «Про посилення контролю за в`їздом в Україну, виїздом з України іноземців та осіб без громадянства, додержанням ними правил перебування на території України» в`їзд в Україну та виїзд з України іноземцями, в тому числі громадянами Російської Федерації, здійснюється за закордонними паспортами, що містять безконтактний електронний носій, так як закордонного паспорту у [PERSON] немає це в свою чергу перешкоджало подати відповідну заяву про прийняття спадщини, тому на переконання суду це свідчить про поважні причини пропуску строку прийняття спадщини позивачем. Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ст. 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Верховного Суду України від 30 травня 2008року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно ч.3 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільно-процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»., у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. З огляду на те, що позивачем з поважної причини був пропущений строк звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, суд вважає доцільним визначити позивачу додатковий тримісячний строк для звернення з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. На підставі вище викладеного, ст.ст. 1268, 1269, 1272 ЦК України та

Outcome: approved