Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-04 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Представник АТ КБ «ПриватБанк» [PERSON] звернулася в суд із вказаним вище позовом. Посилалася на те, що на підставі заяви від 03.08.2010 року, між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір, відповідно до умов якого останній отримав кредит у розмірі 8600 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Сторони погодилися на те, що підписання даного договору стало прямою та безумовною згодою щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком, відповідно до п.п. 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 умов та правил надання банківських послуг. 07.01.2017 року [PERSON] помер. Спадкоємцями майна після смерті [PERSON] є його сини [PERSON] та [PERSON] Станом на дату смерті, заборгованість [PERSON] за кредитним договором становить 9309,09 грн., в тому числі 8609,09 грн. заборгованість по відсоткам за користування кредитом та 700 грн. заборгованість за пенею. Просила стягнути\~з [PERSON] та [PERSON] на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 03.08.2010 року в сумі 9309,09 грн. та судовий збір у сумі 1762 грн. Представник позивача в судове засідання не викликалася, оскільки подала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила розглянути справу без її присутності. При цьому, не заперечила проти ухвалення заочного рішення. Відповідачі [PERSON] та [PERSON], будучи належним чином повідомленими про день, час і місце розгляду справи, в судове засідання не зявилися, про причину своєї неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи без їхньої присутності не подали. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача без поважних причин або без повідомлення причин, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи наведені вище норми закону, суд вважає за можливе розглянути справу без присутності сторін та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі письмових доказів, оскільки проти цього не заперечує представник позивача. Зясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши досліджені письмові докази, які є належними та допустимими, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню, з огляду на таке. \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що на підставі заяви від 03.08.2010 року, між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір, відповідно до умов якого останній отримав кредит у розмірі 8600 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Сторони погодилися на те, що підписання даного договору стало прямою та безумовною згодою щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком, відповідно до п.п. 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 умов та правил надання банківських послуг. Згідно п.2.1.1.5.5 умов та правил надання банківських послуг, позичальник зобовязався погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених договором. Відповідно до ст.1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобовязується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити відсотки. На підставі ч.1 ст.526 ЦК України, зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу. Як вбачається з наданої позивачем копії свідоцтва про смерть серії І-МИ №170862 від 10.01.2017 року, позичальник [PERSON] помер 07.01.2017 року. Згідно розрахунку, станом на дату смерті [PERSON], виникла заборгованість по відсоткам за користування кредитом у сумі 8609,09 грн. Відповідно до п.2.1.1.12.6.1 умов та правил надання банківських послуг, у разі виникнення прострочених зобовязань на суму від 100 грн., клієнт сплачує банку пеню, відповідно до встановлених тарифів. Пеня нараховується в день нарахування відсотків за кредитом. Згідно ст.549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, яка обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст.549 ЦК України). З наданого позивачем розрахунку вбачається, що станом на дату смерті [PERSON], нараховано заборгованість за пенею у сумі 700 грн. Відповідно до\~ст.ст. 1216, 1218 ЦК України,\~спадкуванням є перехід прав і обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права й обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.2\~ст.1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст.1268 ЦК України). Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, визначені у ч.ч.3-4 ст.1268, ст.1269 ЦК України. Так, згідно ч.1\~ст.1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1\~ст.1296 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. При цьому, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч.5 ст.1268 ЦК України). Згідно ч.2 ст.1281 ЦК України, кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, предявити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. На виконання вимог вказаної вище норми закону, 31.07.2017 року представником АТ КБ «ПриватБанк» до Сокирянської державної нотаріальної контори була направлена претензія кредитора. Відповідно до копії повідомлення приватного нотаріуса Сокирянського районного нотаріального округу Чернівецької області [PERSON] за №342/02-14 від 16.08.2017 року, спадкоємцями майна після смерті [PERSON] є його сини [PERSON] та [PERSON] 11.09.2017 року до [PERSON] та [PERSON] було направлено лист-претензію, але жодних дій по теперішній час не виконано. Відповідно до ч.1\~ст.1282 ЦК України,\~спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Доказів щодо дійсної вартості спадкового майна відповідачами суду не надано. Обставини щодо недостатності отриманого відповідачами у спадщину майна для покриття боргових зобов'язань спадкодавця предметом розгляду у даному спорі не були. За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» слід задовольнити, стягнувши солідарно з відповідачів заборгованість за кредитним договором. Згідно п.3 ч.2 ст.141 ЦПК України, у разі часткового задоволення позову судовий збір покладається на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: approved