overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-26 00:00:00

Представник позивача - адвокат Гриців О.Я. звернулася до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обгрунтування заяви покликається на те, що 07.09.2021року по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу було ухвалено рішення, яким позов [PERSON] задоволено, розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , який був зареєстрований\~ 02.09.2014 у Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції, актовий запис №2287 та стягнуто з [PERSON] в користь [PERSON] судові витрати, пов`язані з сплатою судового збору в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн.\~\~ Проте, судом не вирішено питання щодо відновлення позивачу її дошлюбного прізвища « [PERSON] ». Дослідивши матеріали цивільної справи, суд прийшов до наступного. Відповідно до вимог ч.4 ст.270 ЦПК України, суд не вбачав необхідності викликати сторін в судове засідання, враховуючи характер вирішуваного питання. Згідно з ч.2\~ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до вимог п.1 ч.1, ч.2, 3, 5\~ст.270 ЦПК України\~суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо, стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторонни подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено. З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що під час розгляду справи не було вирішено питання стосовно позовної вимоги, щодо відновлення позивачу її дошлюбного прізвища « [PERSON] », яка була викладена у позовній заяві та яку підтримав представник позивача - адвокат Гриців О.Я., у поданій нею заяві про розгляд справи у відсутності сторонни позивача від 07.05.2021року, в зв`язку з чим у даній справі необхідно ухвалити додаткове рішення суду.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-18 00:00:00

Представник позивача - адвокат Гулян Я.В. звернулася до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення по цивільній справі за позовом [PERSON] , представник позивача Гулян Яніна Вікторівна , до [PERSON] , третя особа Олександрійський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про встановлення батьківства та стягнення аліментів. В обґрунтування заяви посилається на те, що рішенням Олександрійського міськрайонного суду від 07.09.2021 року позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про встановлення батьківства та стягнення аліментів задоволено повністю. В мотивувальній частині рішення судом належним чином мотивовано підстави прийняття рішення про задоволення обох позовних вимог, зокрема, і щодо розміру аліментів, однак в резолютивній частині рішення не зазначено про стягнення з відповідача аліментів на користь позивача. Судом не ухвалено рішення щодо позовної вимоги, з приводу якої сторони надавали докази та давали пояснення. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд прийшов до наступного. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 270 ЦПК України, суд не вбачав необхідності викликати сторони в судове засідання, враховуючи характер вирішуваного питання. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до вимог п. 3 ч. 1, ч.ч. 2, 3, 5 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення, та в разі, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено. З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що під час розгляду справи не вирішено питання про стягнення з відповідача на користь позивача аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] , та про стягнення судового збору за вимогою про стягнення аліментів, від сплати якого позивач звільнена, в зв`язку з чим у даній справі необхідно ухвалити додаткове рішення суду.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-13 00:00:00

Представник позивача - адвокат Дем'яненко Микола Володимирович звернувся до суду в інтересах [PERSON] з клопотанням про витребування доказів, в якому просить суд витребувати в Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві ДФС України (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19, код ЄДРПОУ 39439980) інформацію (довідку) про місце роботи та доходи відповідача [PERSON] ( [INFO] , паспорт серія [NUMBER] виданий Деснянським РУ ГУ МВС України в місті Києві, адреса реєстрації: [ADDRESS]) та інформацію (довідку) про реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача [PERSON] ( [INFO] , паспорт серія [NUMBER] виданий Деснянським РУ ГУ МВС України в місті Києві, адреса реєстрації: [ADDRESS] ). Згідно ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з метою досягнення всебічного, обґрунтованого судового розгляду та винесення законного рішення, вважає, що вказане клопотання необхідно задовольнити частково. На підставі викладеного,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-22 00:00:00

Представник позивача адвокат Дмитрик С.В. звернувся до суду з позовом в інтересах [PERSON] до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої адміністративним правопорушенням. Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 03.02.2020, позов задоволено частково. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду у сумі 1000 (одна тисяча) грн. 00 коп.. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 500 грн. (п`ятсот) грн. 00 коп. вішкодування судових витрат за надання правничої допомоги. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 500 грн (п`ятсот) грн. 00 коп. вішкодування судових витрат за надання правничої допомоги. В іншій частині відмовлено. Представник позивача [PERSON] адвокат Дмитрик С.В. звернувся до суду з заявою про винесення додаткового рішення. Свою заяву мотивував тим, що вказаним вище рішенням суду не вирішено питання щодо судових витрат, а саме судового збору в розмірі 768,40 грн., які були сплачені [PERSON] при подачі позовної заяви щодо відшкодування моральної шкоди. На підставі викладеного просить ухвалити додаткове рішення, яким стягнути з відповідача судовий збір. Сторони в судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомленні про дату, час та місце його проведення. Представник позивача [PERSON] адвокат Дмитрик С.В. подав до суду заяву про розгляд заяви про ухвалення додаткового рішення без його участі, просив суд її задовольнити. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного. Відповідно до положень п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Пунктом 2 ч. 1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Оскільки вказаним вище рішенням суду позовні вимоги [PERSON] в частині стягнення з відповідача [PERSON] на її користь моральної шкоди в розмірі 1000 грн. задоволені, а тому з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] підлягає сплачений судовий збір в розмірі 768,40 грн.(Квитанція № ПН293585; Банк платника : 02 - Черкаське відділення № 13 АТ «ТАСКОМБАНК»). На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-17 00:00:00

Представник позивача адвокат Іваницька Н.О. звернулася до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючих документів [PERSON] . В обгрунтування заявлених вимог посилається на те, що [INFO] помер батько заявника [PERSON] , який народився [INFO] в с. Комарівка Кременецького району Тернопільської області. Свідоцтво про його народження було втрачено, а отримати Витяг з державного реєстру актів цивільного стану про актовий запис про народження виявилося не можливим, адже в архівному відділі Кременецького МРВ ДРАЦС ГТУЮ у Тернопільській області відповідний запис відсутній, медичну книжку направлено до державного архіву. [PERSON] народився [INFO] , у свідоцтві про народження в графі батько значиться « [PERSON] ». Як вбачається зі змісту усіх вищезазначених документів, ім`я померлого зазначається як « [PERSON] ». Проте, при видачі останньому правовстановлюючих документів, а саме: свідоцтва про право власності на житло - квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , його ім`я було зазначено, як « [PERSON] », тобто зроблена помилка в прізвищі не « [PERSON] », а « [PERSON] », в імені не «Порфир», а «Профіл». Як наслідок заявнику було відмовлено як єдиному спадкоємцю після смерті батька у видачі свідоцтва на спадщину на зазначену квартиру. На інше майно, що увійшло до складу спадщини після смерті [PERSON] державним нотаріусом Другої Дубенської ДНК були видані свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Просить встановити факт належності померлому [PERSON] Свідоцтва про право власності на житло, а саме квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Представник заявника - адвокат Іваницька Н.О., згідно поданої заяви, просить розгляд справи провести без її участі та участі заявника. Представник заінтересованої особи:\~Смизької селищної ради в судове засідання також не з`явився, попередньо подавши до суду заяву про розгляд справи без участі представника селищної ради, не заперечують проти задоволення заявлених вимог.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-16 00:00:00

Представник позивача адвокат Кочева І.В., яка діє в інтересах позивача [PERSON] звернулась до суду із позовом про розірвання шлюбу, посилаючись на таке. 30 серпня 2017 року між громадянкою України [PERSON] та громадянином Киргизької Республіки [PERSON] у Запорізькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області було зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис №1050, що підтверджується свідоцтвом про шлюб [NUMBER] . від шлюбу сторони дітей не мають. Спільне життя позивачки з відповідачем не склалося, оскільки вони втратили почуття любові та поваги один до одного, мають різні погляди на життя, на питання ведення спільного побуту. Подальше спільне проживання та збереження шлюбу позивачки з відповідачем та їх примирення неможливі. Подальше збереження шлюбу, за фактичного роздільного проживання подружжя, суперечитиме інтересам обох з них. Спору про поділ спільного майна подружжя не має. В судове засідання представник позивача адвокат Кочева І.В., яка діє в інтересах позивача [PERSON] не з`явилась, від неї надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] , який діє в інтересах відповідача [PERSON] в судове засідання не з`явився, але надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Просить шлюб між сторонами розірвати. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, з урахуванням заяв представників сторін про розгляд справи за їх відсутності фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно частин 3,4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З матеріалів справи вбачається, що згідно свідоцтва про шлюб Серії [NUMBER] , виданого Запорізьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області 30 серпня 2017 року, [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , зареєстрували шлюб 30 серпня 2017 року, про що 30 серпня 2017 року складено відповідний актовий запис № 1050. Прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка - [PERSON] , та дружини - [PERSON] . (а.с.6). Від шлюбу сторони дітей не мають. В судовому засіданні встановлено, що сім`я розпалася повністю, шлюбні відносини між сторонами припинилися, їх спільне життя суперечить інтересам сторін, збереження сім`ї є неможливим, тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Враховуючи викладене, на підставі ст.ст.110-112 СК України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-20 00:00:00

Представник позивача адвокат Кузьменко Д.А. звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що [PERSON] з відповідачем знаходиться в зареєстрованому шлюбі з 11 вересня 2008 року, актовий запис № 3 зареєстрований Преображенською сільською радою Чаплинського району Херсонської області. Від шлюбу мають сина - [PERSON] , 2005 року народження. Спільне життя з відповідачем не склалось у зв`язку з різницею характерів, відсутністю взаєморозуміння та довіри між ними, збереження шлюбу суперечило б їх інтересам. Сторони в судове засідання не з`явились, у поданих заявах просили справу розглянути без їх участі. Позивачка на позові наполягала, відповідач позовні вимоги визнав, у заяві позивачка після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище « [PERSON] ». Суд, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Судом встановлено, що сторони перебувають між собою у зареєстрованому шлюбі з 11 вересня 2008 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , актовий запис № 3. Від шлюбу мають сина - [PERSON] , [INFO] , про що свідчить копія свідоцтва про народження серії [NUMBER] . На теперішній час сторони шлюбних стосунків не підтримують, перестали жити однією сім`єю, спільного господарства не ведуть. Таким чином, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати, оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження сім`ї суперечило б їхнім інтересам. На підставі ч.3 ст. 105, ст.ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-13 00:00:00

Представник позивача - адвокат Курінний С.Ю. звернувся до суду з заявою про забезпечення позову по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Веста» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання договорів недійсними, в якій просить суд забезпечити позов шляхом, зокрема: 1.накладення арешту на нерухоме майно, що належить [PERSON] ( [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] ), а саме: ?гаражний бокс в підземному гаражі, блок В, загальною площею 20,7 кв.м., адреса об`єкта: [ADDRESS] ; ?квартиру [ADDRESS] , загальною площею 166,6 кв.м.; 2.накладення арешту на нерухоме майно, що належить [PERSON] ( [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] ), а саме: ?земельну ділянку, кадастровий номер [NUMBER] , площа 0.5372 га, адреса об`єкта: [ADDRESS] ; ?земельну ділянку, кадастровий номер [NUMBER] , площа 0.0750 га, адреса об`єкта: [ADDRESS] ; ?житловий будинок садибного типу, загальною площею 272,2 кв.м., адреса об`єкта: [ADDRESS] ; ?земельну ділянку, кадастровий номер [NUMBER] , площа 0.0325 га, адреса об`єкта: [ADDRESS] ; ?земельну ділянку, кадастровий номер [NUMBER] , площа 0.0156 га, адреса об`єкта: [ADDRESS] ; 3.накладення арешту на нерухоме майно, що належить [PERSON] ( [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] ), а саме: ?квартиру [ADDRESS] , загальною площею 136,2 кв.м. Оскільки є підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, суд, дослідивши матеріали позову та заяву про забезпечення позову, вважає, що вказану заяву необхідно задовольнити у повному обсязі. Відповідно до вимог ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. Згідно ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується шляхом, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-18 00:00:00

Представник позивача\~адвокат Кушнеренко\~І.В.звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 10 травня 1986 року, актовий запис № 4. Спільних неповнолітніх дітей не мають. Спільне життя з відповідачкою не склалось, у зв`язку з різними поглядами на життя та різними правилами співжиття, збереження шлюбу суперечило б їх інтересам. В судовому засіданні інтереси позивача представляв адвокат Кушнеренко І.В., який позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була належним чином повідомлена. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Суд заслухавши представника позивача, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до\~ст.\~110\~СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до\~ст.\~112\~СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно ст. 113 СК України\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.\~\~ Судом встановлено, що сторони перебувають між собою у зареєстрованому шлюбі з 10 травня 1986 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (запис поновлено) серії [NUMBER] , актовий запис № 4. На теперішній час сторони шлюбних стосунків не підтримують, разом не проживають, спільного господарства не ведуть, дитина проживає з позивачкою. Таким чином, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати, оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження сім`ї суперечило б їхнім інтересам. На підставі ч.3 ст.\~105, ст.ст.\~110,\~112 Сімейного Кодексу України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-12 00:00:00

Представник позивача адвокат Кушнеренко Т.В. звернулася з вказаним позовом про визнання [PERSON] таким, що втратив право на користування житловим приміщення, посилаючись на те, що позивачка, є співвласником з [PERSON] квартири [ADDRESS] . Відповідач є онуком позивача, який зареєстрований у вказаному будинку та з 2015 року в ньому не проживає. В судовому засіданні представник позивачки адвокат Кушнеренко Т.В. позовні вимоги повністю підтримала та просила суд позов задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає. Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи та докази по справі в їх сукупності суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є співвласником в рівних долях разом із [PERSON] квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 14.05.1993. Відповідач є онуком позивача, який зареєстрований у вказаному будинку та з 2015 року в ньому не проживає, що підтверджено актом перевірки факту проживання в житловому приміщенні №187 від 09.09.2021. За змістом ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У ст. 1 першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Принцип непорушності (недоторканності) закріплений і у статтях 319, 326 ЦК України. Згідно зі ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Відповідно до ч. 1 ст. 383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб. Згідно з положеннями ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч.1 ст.156 ЖК України з урахуванням положень ч.1 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням в обсязі, визначеному власником. Відповідно до ч.2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що позивачка є співвласником квартири [ADDRESS] . Відповідач, який є онуком позивачки, не проживає у вказаному будинку з 2015 року, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved