Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-20 00:00:00

Представник позивача\~[PERSON]\~адвокат [PERSON]\~звернувся до\~суду з\~позовом до\~[PERSON] спілки\~«Добрі гроші»\~про стягнення\~заборгованості по\~відсоткам,\~3%\~річних та\~інфляційних збитків.\~Свій позов\~мотивує тим,\~що рішенням\~Придніпровського районного\~суду м.\~Черкаси від\~29.07.2010\~позовну заяву\~[PERSON]\~до [PERSON]\~спілки «Добрі\~гроші» задоволено\~частково та\~стягнуто внесені\~позивачем кошти\~та нараховані\~відсотки в\~сумі 53300,02\~грн.\~Борг станом\~на 2018\~рік не\~сплачено. Враховуючи, що заборгованість за депозитним договором відповідач в добровільному порядку не погашає, від виконання договірних зобов'язань ухиляється, чим порушені права та законні інтереси позивача. Згідно з умов договору загальна сума грошових коштів невиплачена відповідачем визнається як невиплачена сума основних сум вкладу, в звязку з чим зобовязання з погашення заборгованості по ним не припинило існувати, а тому на цю суму слід нараховувати проценти, інфляційні та три відсотки річних. Таким чином стягненню з відповідача підлягає заборгованість: з виплати процентів за користування чужими грошима в розмірі 52372,03 грн., з виплати інфляційних збитків 87358,70 грн.; з виплати трьох відсотків річних 11584,17 грн. Просить стягнути з відповідача на користь позивача 151314,90 грн. заборгованості. Судові витрати покласти на відповідача. Ухвалою суду від 29.10.2018 відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача адвокат [PERSON] в судове засідання не зявився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав. Не заперечував проти винесення заочного рішення. Представник відповідача [PERSON] спілки «Добрі гроші» в судове засідання повторно не зявився, відзиву на позов, у встановлений судом строк не подав. Про дату, час і місце розгляду справи були належним чином повідомлені рекомендованими листами. \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог\~ст. 224 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час та місце судового засідання і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо зазначені ним причини визнані не поважними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. \~ \~ \~ \~ \~Суд, вважає за необхідне проводити заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, на підставі повного, обєктивного та всебічного дослідження, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. В судовому\~засіданні встановлено,\~що рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29.07.2010 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] спілки «Добрі гроші» задоволено частково. Рішенням встановлено, що за договором № 1412 від 27.06.2008 у відповідача заборгованість складає 7860 грн., за договором № 1958 від 05.09.2008 13100 грн., за договором № 2378 від 04.12.2009 3450 грн., за договором № 2646 від 02.02.2009 20569,52 грн., за договором № 2897 від 21.04.2009 8320,50 грн. Стягнуто внесені позивачем кошти та нараховані відсотки в сумі 53300,02 грн. Борг станом на 2018 рік [PERSON] спілкою «Добрі гроші» не сплачений. У відповідності до вимог ст.ст.\~12,\~13 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно положень ч.7\~ст. 10 Закону України «Про кредитні спілки»,\~повернення вкладів провадиться за взаємною згодою сторін або не пізніше строку, передбаченого відповідним договором. Внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти та пайові внески плата (проценти) належать членам кредитної спілки на праві приватної власності. Кожний член кредитної спілки має право одержати належні йому кошти, зазначені в частині першій цієї статті, у порядку і строки, які визначені відповідно до частини сьомої\~статті 10 цього Закону, статуту кредитної спілки або укладеними з членом кредитної спілки договорами. (ч.1, 2\~ст. 23 ЗУ «Про кредитні спілки»). Згідно зі\~ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~кодексу, інших актів цивільного законодавства. Як зазначено в ч. 1\~ст. 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Статтею 525 ЦК України\~встановлено, що одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається. Згідно\~ст.599 ЦК України, зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Частиною 1\~статті 610 ЦК України\~встановлено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання. Згідно з ч. 1\~ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Відповідно до\~ст. 627 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Як вбачається з ч. 1\~ст. 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до\~ст. 629 ЦК України, договір є обов'язковим для виконання сторонами. Статтею 536 ЦК України встановлено, що за користування чужими грошовими коштами боржник зобовязаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Враховуючи вищезазначені положення закону, встановлений строк повернення процентів разом із закінченням дії договору та той факт, що договором не встановлено розмір процентів після спливу вищезазначеного строку, суд приходить до висновку про визначення розміру процентів на рівні облікової ставки Національного банку України. Згідно розрахунку пеня за несвоєчасне виконання зобовязання за період з 29.07.2010 по 25.10.2018 складає 52372,03 грн. За змістом статті 552, частини 2 статті 625 ЦК України, інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов'язання, вираженого в національній валюті, та три проценти річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, тому суд має виходити з того, що ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов'язання. (п. 18 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року № 5). Поняття «інфляція» є загальновідомим і означає знецінення національної валюти (зменшення її купівельної спроможності) внаслідок об'єктивних економічних процесів. Відповідно до\~ст. 625 ЦК України,\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.\~Боржник, який прострочив виконання грошового зобовязання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 01 жовтня 2014 року розглянув справу № 6-113цс14 про стягнення суми інфляційних втрат та три проценти річних за несвоєчасне виконання вироку Хмельницького міськрайонного суду від 22 червня 2009 року в частині задоволення цивільного позову про стягнення матеріальної та моральної шкоди. При розгляді даної справи було зроблено наступний правовий висновок, який є обовязковим для судів загальної юрисдикції. Відповідно до ч.ч.1, 2\~ст. 509 ЦК України,\~зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку. Зобовязання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11 цього Кодексу. Пункт 3 ч. 2\~ст. 11 ЦК України\~однією з підстав виникнення зобовязання встановлює завдання майнової та моральної шкоди іншій особі. Задоволення\~позову про відшкодування заподіяної майнової та моральної шкоди зводиться до сплати грошей, відтак, є грошовим зобовязанням. Згідно із ч. 2\~ст. 625 ЦК України,\~у разі порушення грошового зобовязання боржник, який прострочив його виконання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобовязання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобовязання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Аналогічна правова позиція висловлена\~Верховним Судом України в постанові від 24 жовтня 2011 року у справі №6-38цс11. Відтак, вимоги позивача про стягнення з відповідача на її користь інфляційних втрат та трьох процентів річних, суд вважає такими, що підлягають до задоволення в повному обсязі. Згідно\~наведеного позивачем розрахунку, який не оспорювався відповідачем, з [PERSON] спілки «Добрі гроші» підлягає стягненню: сума інфляційних втрат, яка становить 87358,70 грн.; 3% річних за період з 29.07.2010 по 25.10.2018 11584,17 грн.. \~ \~ \~ \~Таким чином, враховуючи вищенаведені обставини, та у звязку із невиконанням [PERSON] спілкою «Добрі гроші» взятих на себе зобовязань, з неї на користь позивача підлягають стягненню: 52372,03 грн. процентів за несвоєчасне виконання зобовязання; 87358,70 грн. інфляційних збитків та 11584,17 грн. 3% річних, а всього 151314,90 грн.. Згідно ч. 1, 6\~ст. 141 ЦПК України,\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно правової позиції [PERSON] Верховного Суду викладеної по справі №14-57цс18, позивачі у справах про захист своїх прав споживачів звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, як це передбачено\~статтею 22 Закону України «Про захист прав споживачів». За таких обставин, у звязку з тим, що позивача звільнено від сплати судового збору при подачі позову до суду, із [PERSON] спілки «Добрі гроші» на користь держави слід стягнути судовий збір в сумі 1513,15 грн. \~\~ \~ \~ \~ \~

Outcome: approved