Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-04 00:00:00

Представник АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, за кредитним договором № б/н від 15.02.2018, укладеним між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] . Обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим, підписав заву б/н від 15.02.2018, згідно з якою отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Позивач свої зобов`язання за вказаним договором виконав у повному обсязі, а саме надав кредит у розмірі встановленому в договорі. У свою чергу, [PERSON] не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов кредитного договору, що має відображення у Розрахунку заборгованості за договором. Таким чином, у зв`язку з невиконанням своїх зобов`язань за вказаним договором виникла заборгованість, яка станом на 15.02.2018 становить 5051,13 грн. [INFO] позичальник [PERSON] помер. Спадкоємцем є [PERSON] . У зв`язку з чим, позивач просить стягнути з відповідача суму боргу в розмірі 5051,13 та сплачену суму судового збору в розмірі 2102, 00 грн. Окрім того, позивач просив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, надав згоду на прийняття заочного рішення, розгляд справи просив проводити за відсутності представника позивача. Ухвалою суду від 10.11.2020 у справі відкрито провадження, яке постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, надано строк для подання відзиву. Згідно з ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 18.03.2021 було задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. В судове засідання сторони не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили. У зв`язку з чим, з огляду на положення ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд за відсутності осіб, які не скористались своїм право на участь у засіданні. Відповідно до ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 05.10.2021 у задоволенні клопотання представника позивача про огляд доказів було відмовлено. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до вимог частини другої статті 247 вказаного Кодексу не здійснюється. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов таких висновків. Згідно із вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Судовим розглядом встановлено, що 15.02.2018 [PERSON] підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку. Зокрема, як вбачається з матеріалів справи, 15.02.2018 у формулярі Анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в «ПриватБанку» друкованим способом заповнена інформація про персональні та контактні дані відповідача, при цьому, виду банківської послуги щодо надання кредиту, надана анкета не містить. Позивач зазначає, що [PERSON] свої зобов`язання по поверненню суми кредиту не виконав, у зв`язку з чим утворилась заборгованість, яка станом на 15.02.2018 становила 5051,13 грн. При укладенні Договору сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України, згідно якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Формулярами та стандартними формами є «Умови та правила надання банківських послуг» та «Тарифи», які викладені на банківському сайті позивача та згідно яких обслуговується відповідач. [PERSON] був проінформований про умови кредитування в АТ КБ «ПриватБанк», які були надані йому для ознайомлення в письмовій формі. Згідно з п. 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг позичальник зобов`язаний погашати заборгованість по кредиту, відсотках за його за користування, за перевитрати кредитного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених договором. Відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг при порушенні позичальником строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених даним договором, більше ніж на 30 днів, позичальник зобов`язаний сплатити банку штраф у розмірі 500 грн. плюс 5% від суми позову. Пунктом 1.1.7.11 Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього строку жодна із сторін не проінформує другу сторону про припинення дії договору, він автоматично лонгується на той же строк. В анкеті-заяві від 12.03.2012 року [PERSON] погодився з тим, що ця заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами банку становить укладений між відповідачем та позивачем договір про надання банківських послуг. Згідно з ч. 1 ст. 1054 ЦК України кредитодавець зобов`язується за кредитним договором надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За приписами ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ст. 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. У відповідності до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Частиною першою статті 550 ЦК України визначено, що право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] отримав на платіжну картку кошти у вигляді встановленого кредитного ліміту. Протягом дії кредитної картки [PERSON] допустив порушення строків повернення кредитних коштів. [INFO] позичальник [PERSON] помер. Спадкоємцем є [PERSON] , що підтверджується матеріалами спадкової справи. Проте відповідач по справі направив письмову заяву, в якій вказував, що вказаний борг нею повністю виплачений, на підтвердження надала довідку №MQ5N0DU2VQDQ3J2I від 24.09.2021, видану уповноваженим представником АТ КБ «ПриватБанк» щодо відсутності заборгованості [PERSON] станом на 24.09.2021 перед АТ КБ «ПриватБанк». Враховуючи те, що грошове зобов`язання перед позивачем за кредитним договором б/н від 15.02.2018 виконане в повному обсязі, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: dismissed