Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-03 00:00:00

представник позивача звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на порушення відповідачем Правил користування електричною енергією, внаслідок чого підприємству нанесений матеріальний збиток, який просить з нього стягнути в розмірі 9 070 грн. 50 коп. Представник позивача позов підтримав та пояснив, що відповідачка порушила «Правила користування електричною енергією для населення» затверджені Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року, а тому на неї слід покласти цивільну відповідальність. Посилаючись на дані обставини, представник позивача просив позов задовольнити в повному обсязі. Представник відповідачки, який є її сином, в суді проти задоволення позову заперечив, посилаючись на те, що його мати - власниця квартири в ній не проживає. В квартирі постійно проживає саме він. Крім того акт про порушення складено за відсутності споживача або уповноваженого представника, про час та місце засідання комісії по його розгляду споживача не повідомлено. Заслухавши сторони, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного. Встановлено, що [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 07 жовтня 1997 року є власницею квартири [ADDRESS]. Як вбачається з довідки про місце проживання та склад сім'ї виданої ЖЄК «Екран» №12 від 27 березня 2017 року у вказаній квартирі проживає син власниці [PERSON] Особовий рахунок відкрито на відповідачку [PERSON] Згідно акту про порушення Правил користування електроенергією у споживача №К030557 від 22 вересня 2015 року відповідачка всупереч вимогам передбаченим п. 48 вищевказаних Правил самовільно підключилася до мережі енергопостачальника поза засобами обліку. 09 грудня 2015 року відбулося засідання комісії з розгляду вказаного акту про порушення на якому прийнято рішення про нарахування споживачеві суми збитків у відповідності до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі ПКЕЕ), затверджену постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року. 16 травня 2016 року [PERSON] не погоджуючись зі складеним актом, звернулася до НКРЕКП із запитом щодо проведення перевірки правомірності дій ПАТ «Київобленерго» під час його складання та нарахування збитків. Відповідно до витягу з Протоколу №7 засідання комісії ІКЦ ПАТ «Київобленерго» від 07 червня 2016 року комісія вирішила, що акт складений без присутності споживача, а терміни та розрахунок нарахувань по акту застосовано вірно. Як пояснив в суді представник відповідачки, кабель до лічильника підключений в 2003 році електромонтером [PERSON] при обладнанні квартири бойлером та пральною машиною. Свідок [PERSON] в суді показав, що в 2003 році встановлював бойлер та пральну машину в квартирі відповідачки. У зв'язку тим, що потужність електропроводки не витримувала навантаження здійснив підключення окремого додаткового кабелю до лічильника через розетку заземлення. Також пояснив, що підключення здійснював з дотриманням Правил користування електричною енергією для населення, а надана йому на огляд в суді схема електропостачання споживача зображена в акті про порушення відрізняється від тієї, яка існувала після підключення кабелю в 2003 році. Підключення поза засобами обліку не здійснював. Допитана в суді свідок [PERSON] - керівник групи з виконання координаційних робіт Вишгородського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго», пояснила, що під час виконання робіт із заміни приладу обліку електричної енергії працівниками Вишгородського районного підрозділу виявлено порушення Правил користування електричної енергією для населення в квартирі [ADDRESS], а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі постачальника з порушенням схеми обліку (поза засобами обліку), про що складено відповідний акт. Вказане порушення припинено, а зразок кабелю вилучено для огляду на засіданні комісії. Акт складено у присутності представника споживача - сина власника квартири [PERSON], який від його підпису відмовився. Крім того свідок пояснила, що щонайменше раз на рік співробітниками ПАТ «Київобленерго» проводяться перевірки дотримання Правил користування електричної енергією для населення та вузлів обліку, відтак вказане порушення не могло лишитися не виявленим з 2003 року. Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відтак відповідачка, яка є власником квартири є споживачем послуг, які надаються ПАТ «Київобленерго», а відтак має нести цивільну відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією для населення. Як передбачено ч. 1 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з електропостачальником. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну відповідальність, відповідно до вимог ч. 1 ст. 27 згаданого Закону. Правопорушенням в електроенергетиці є підключення до об'єктів електроенергетики і споживання без приладів обліку. Споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки, згідно вимог п. 3 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року. Відповідно до п. 42 Правил побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний: -дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; -забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; -забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; -невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; -оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; -узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; -забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки. Згідно п. 48 Правил побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: -прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; -порушення правил користування електричною енергією; -ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; -розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; -пошкодження засобу обліку; -розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; -насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Як передбачено п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: -відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; -розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. Відтак, судом встановлено, що відповідачка, як власник вказаної квартири, несе відповідальність за самовільне підключення до мережі енергопостачальника поза засобами обліку, що виявлено 22 вересня 2015 року працівниками енергонагляду і складено відповідний акт № К 030557. Сам тільки факт складання акту про порушення без участі споживача, на чому наполягав представник відповідача в суді, про його незаконність свідчити не може, який підписаний трьома представники енергопостачальника та вважається дійсним згідно п. 53 Правил. Крім того факт порушення правил користування електричною енергією підтверджується і показаннями свідка [PERSON], підстав не вірити яким у суду немає. Що стосується показань свідка [PERSON], то повідомлені ним обставини мали місце ще в 2003 році, який в суді показав, що після того ніяких робіт щодо електролічильника він не проводив, його не оглядав, технічний стан якого з того часу йому не відомий. Отже повідомлені ним обставини не можуть спростовувати відомості, що містяться у згаданому акті. Таким чином, дослідивши подані сторонами докази, суд вважає, що споживач порушила вимоги законодавства України щодо користування енергопостачанням та електроенергією. Згідно п. 2.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі ПКЕЕ), затверджену постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, розраховується на підставі акта порушень, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури. Розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії здійснюється за тарифами для споживачів відповідної групи та класу напруги, які діяли під час порушення споживачем ПКЕЕ, за величиною розрахункового добового споживання електричної енергії та за кількістю днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог ПКЕЕ, згідно п. 2.3 вказаної методики. Вирішуючи питання про визначення розміру стягнення, суд виходить зі змісту позовних вимог, вказаної Методики та наданих суду розрахунків, з яких убачається розмір шкоди складає 9 070 грн. 50 коп., що сумнівів у суду не викликає. З огляду на зазначене пред'явлений позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню. Крім того, представником позивача представлено документальне підтвердження понесених судових витрат, які слід стягнути з відповідачки. На підставі викладеного та

Outcome: approved