Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-29 00:00:00

Представник заявника [PERSON] - [PERSON] звернулася до суду із заявою, в якій просить видати обмежувальний припис стосовно [PERSON], [INFO], яким протягом шести місяців визначити заходи обмеження його прав, а саме: заборонити перебувати в місці реєстрації проживання (перебування) постраждалої особи [PERSON] за адресою: [ADDRESS]; заборонити наближатися на відстань ближче 100 метрів до місця реєстрації проживання (перебування) та інших місць частого відвідування [PERSON]; заборонити особисто та через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який час спілкуватися з нею. В обґрунтування заявлених вимог [PERSON] зазначила, що вона з 25.01.2014 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] Шлюб зареєстровано Орджонікідзевським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 25. Від шлюбу в них народилося двоє дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Протягом тривалого часу [PERSON] не працює, самоусунувся від необхідності матеріально забезпечувати сім'ю, коштів для потреб дітей не надає, зловживає спиртними напоями, в стані алкогольного сп'яніння поводить себе дуже агресивно, висловлюється нецензурною лайкою. Крім того, погрожує фізичною розправою заявнику та її батькам, а також погрожує заявнику відібранням дітей. З приводу вчинення психологічного насильства у сім'ї заявником неодноразово здійснювались виклики поліції. 01.03.2018 року Індустріальним ВП ГУ НП в Харківській області було розпочато кримінальне провадження за фактом нанесення [PERSON] легких тілесних ушкоджень. На даний час заявник, турбуючись за своє життя, вимушена переховуватись від чоловіка та всіляко уникати спілкування з ним. Посилаючись на вищевказані обставини, представник заявника просить суд видати обмежувальний припис стосовно [PERSON], яким протягом шести місяців визначити заходи тимчасового обмеження його прав, зазначених в заяві. У судовому засіданні представник заявника [PERSON] - адвокат [PERSON] підтримала вимоги, викладені у заяві, з підстав викладених в ній, просила заяву задовольнити. Заявник [PERSON] в судове засідання не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, надавши суду заяву, якою просила розглянути справу без її участі у зв'язку з необхідністю догляду двох малолітніх дітей, а також систематичним психологічним, а з недавнього часу і фізичним насильством з боку [PERSON] Суд відповідно до вимог ст. 350-5 ЦПК України вважає можливим розглядати справу у її відсутності за наявних у справі матеріалів. Заінтересована особа - [PERSON] в судовому засіданні щодо задоволення заяви не заперечував в частині вимог щодо заборони перебування в місці реєстрації проживання (перебування) заявника, однак заперечував проти задоволення інших вимог заявника посилаючись на те, що це позбавить його можливості спілкуватись з дітьми. Свідки [PERSON] та [PERSON] допитані в судовому засіданні підтвердили обставини, які викладені в заяві. Відповідно до ч. 1 ст. 350-5 ЦПК України справа про видачу обмежувального припису розглядається судом за участю заявника та заінтересованих осіб. У разі якщо участь заявника становить загрозу подальшої дискримінації чи насильства для нього, справа може розглядатися без його участі. Неявка належним чином повідомлених заінтересованих осіб не перешкоджає розгляду справи про видачу обмежувального припису. Вислухавши пояснення учасників судового розгляду та дослідивши матеріали справи з увагою на їх належність, допустимість і взаємний зв'язок, суд приходить до висновку, що вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що заявник [PERSON] та заінтересована особа [PERSON] з 25.01.2014 року перебувають в офіційно зареєстрованому шлюбі, який зареєстровано Орджонікідзевським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 25, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 10). Від шлюбу у сторін народилося двоє дітей: [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER], та [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] З пояснень сторін та наданих суду документів випливає, що протягом тривалого часу [PERSON] не працює, самоусунувся від необхідності матеріально забезпечувати сім'ю, коштів для потреб дітей не надає, зловживає спиртними напоями, в період з 01.10.2017 року по теперішній час в стані алкогольного сп'яніння поводить себе дуже агресивно, висловлюється нецензурною лайкою, погрожує фізичною розправою заявнику [PERSON] та її батькам, з приводу чого [PERSON] неодноразово викликала поліцію та складала відповідні заяви: ЖЄО 21837 від 05.10.2017 року - висновок 14212; ЖЄО 25299 від 16.11.2017 року - висновок 15611; ЖЄО 28295 від 20.12.2017 року - висновок 17845; ЖЄО 23282 від 30.12.2017 року - проводиться перевірка. 24.02.2018 року [PERSON] звернулась до КЗОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи» із заявою про її судово-медичне обстеження на предмет виявлення тілесних ушкоджень, які вона, за її словами, отримала 20.02.2018 року близько 15-00 год. за адресою: [ADDRESS] від її чоловіка [PERSON] Під час її обстеження було виявлено синець та садно на голові, які виникли від дії тупого твердого предмету, та могли бути отримані в термін, вказуваний освідчуваною. По ступеню тяжкості це легкі тілесні ушкодження (а.с. 19-20). 02.03.2018 року за заявою [PERSON] слідчим Індустріального відділу поліції ГУ НП в Харківській області Луценко В.О. було внесено відомості до ЄРДР № 12018220530000505 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, що підтверджується копією витягом з ЄРДР (а.с. 22). Відповідно до правил ст. 350-2 ЦПК України заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства або її представником у випадках, визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Частиною другою ст. 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено перелік осіб, на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання, серед яких - подружжя, батьки (мати, батько) і дитини (діти). Статтею першою Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено значення термінів, які вживаються в цьому ж законі, зокрема: - домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім'ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім'єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала, а також погрози вчинення таких діянь; - психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров'ю особи; - фізичне насильство - форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру. Відповідно до ст. 24 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належать: 1) терміновий заборонний припис стосовно кривдника; 2) обмежувальний припис стосовно кривдника; 3) взяття на профілактичний облік кривдника та проведення з ним профілактичної роботи; 4) направлення кривдника на проходження програми для кривдників. Згідно з ч. 2 ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов'язків: заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; усунення перешкод у користуванні майном, що є об'єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; обмеження спілкування з постраждалою дитиною; заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв'язку особисто і через третіх осіб. З огляду на встановлені судом обставини щодо наявності психологічного та фізичного насильства, що чинить [PERSON] по відношенню до [PERSON], а також наміри останнього, що виражаються у погрозах, беручи до уваги те, що [PERSON] в судовому засіданні заперечив про задоволення заяви про видачу відносно нього обмежувального припису, суд вважає, що заявник, як жертва домашнього психологічного і фізичного насильства, потребує захисту у порядку, передбаченому Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», а тому приходить до висновку про обґрунтованість заяви та необхідність задоволення вимог [PERSON] та видачі обмежувального припису [PERSON] Відповідно до ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, пов'язані з розглядом справи про видачу обмежувального припису, відносяться за рахунок держави. Відповідно до ч. 4 ст. 350-6 ЦПК України рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє його виконання. На підставі викладеного,

Outcome: partial