Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-22 00:00:00

Представник позивача звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова із позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості, у звязку з невиконанням угоди про порядок погашення боргу за актом порушення «Правил користування електроенергією для населення», в якому просив суд ухвалити рішення на підставі якого стягнути з відповідача на користь АК «Харківобленерго» суму донарахування у розмірі 4 451,84 гривні у зв'язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення», а також стягнути з відповідача судовий збір. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що між АК «Харківобленерго» та [PERSON] 23.03.2016 року укладено угоду про порядок погашення боргу за актом порушення «Правил користування електроенергією для населення» № 205417 від 10.07.2015 року. Відповідно до п. 1.2 зазначеної угоди споживач зобовязується погашати заборгованість відповідно до наданого Енергопостачальною організацією додаткового платіжного документу у сумі 4 451,84 гривні за графіком з 23.04.2016 року по 23.03.2017 року. Станом на 30.05.2016 року [PERSON] після укладання угоди не сплачено жодного платежу. Залишок несплаченої суми за угодою про порядок погашення боргу складає 4 451,84 гривні. Позивач зазначає, що несплата громадянами вартості використаної електроенергії шкодить інтересам компанії та не дає можливості безперебійно та якісно постачати електроенергію іншому населенню. Тому, АК «Харківобленерго» вимушена звернутись до суду за захистом своїх прав та відстоюванням інтересів іншого населення. Представник позивача, [PERSON], яка діє на підставі довіреності від 31.08.2016 року, в судове засідання не зявилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач [PERSON] у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи була повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Розгляд справи призначався неодноразово, повістки, які надсилалися на адресу відповідача, у тому числі і повістка з викликом у зазначене судове засідання, поверталися до суду з відміткою поштового відділення за закінченням терміну зберігання . Зазначене свідчить про той факт, що відповідач відмовляється отримувати судову повістку, на повідомлення поштового відділення про необхідність явки для отримання заказаної кореспонденції не реагує. Відповідно до ч. 8 ст. 76 ЦПК України особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. За таких обставин на підставі ч. 4 ст. 169 ЦПК України суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Дослідивши надані позивачем і долучені до матеріалів справи письмові докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність у їх задоволенні, виходячи з наступного. В судовому засіданні було встановлено, що [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою: [INFO], б. 30, кв. 3 (а.с. 14). 10 липня 2015 року працівниками Холодногірського РВЕ АК «Харківобленерго» за адресою: м. Харків, вул. Володимирська, б. 30, кв. 3, було проведено технічну перевірку розрахункових засобів обліку та було виявлено факт порушення споживачем Правил споживання електричної енергії шляхом самовільного підключення до мереж АК «Харківобленерго» поза межами приладу обліку, внаслідок чого електрична енергія споживається, але не обліковується, про що складено Акт порушення №205417. (а.с. 5-6). Згідно вказаного Акту, складеного співробітниками АК «Харківобленерго» за участю споживача [PERSON] було встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: м. Харків, вул. Володимирська, б. 30, кв. 3, порушив вимоги п. 42, п. 48 ПКЕЕН та умови договору, а саме, самовільно підключився до мережі АК «Харківобленерго» поза межами приладу обліку, внаслідок чого електрична енергія споживається, але не обліковується. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року (з наступними змінами та доповненнями) і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики (НКРЕ) України від 04 травня 2006 року № 562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 з наступними змінами та доповненнями (далі - Методика). Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо. Відповідно до статті 26 цього ж Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Як вбачається з матеріалів справи акт №205417 року підписаний трьома представниками енергопостачальника. Відповідач [PERSON] від підпису відмовився. Відповідно до вимог п. 53 Правил 28.08.2015 року було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН. Як вбачається з Протоколу засідання комісії, визначений обєм не облікованої електричної енергії складає 6042 кВ/т, збитки нанесені АК «Харківобленерго» внаслідок порушення [PERSON] ПКЕЕН, згідно з рахунком №0577551196 складають 4\~751,84 гривень (а.с. 7,8) Відповідно до ст. 1166 ч.1 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 23.03.2016 року між АК «Харківобленерго» та [PERSON] укладено угоду про порядок погашення боргу за актом порушення «Правил користування електроенергією для населення» № 205417 від 10.07.2015 року (а.с.9). Відповідно до п. 1.2 зазначеної угоди споживач зобовязується погашати заборгованість відповідно до наданого Енергопостачальною організацією додаткового платіжного документу у сумі 4 451,84 гривні за графіком з 23.04.2016 року по 23.03.2017 року. Станом на 30.05.2016 року [PERSON] після укладання угоди не сплачено жодного платежу. Залишок несплаченої суми за угодою про порядок погашення боргу складає 4 451,84 гривні. Отже, в судовому засіданні було встановлено факт порушення п.42, п.48 «Правил користування електричною енергією для населення», обставини розкрадання електричної енергії [PERSON], внаслідок чого АК «Харківобленерго» завдано матеріальну шкоду у розмірі 4 451,84 грн., яка і підлягає відшкодуванню. Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Тому, судовий збір у розмірі 1 378,00 грн., сплачений позивачем, також підлягає стягненню з відповідача. Таким чином, вимоги позивача обґрунтовані відповідно до вимог закону, а тому підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved