Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-31 00:00:00

Представник АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з вищезазначеним позовом, посилаючись на те, що відповідно до укладеного договору б/н від 12.10.2010 р. [PERSON] отримала кредит у розмірі 12000, 00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. При укладенні договору відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Тарифами банку та Правилами користування платіжною карткою, які викладені на офіційному сайті банку http://privatbank.ua складають укладений кредитний договір. За умовами цього договору власник картрахунку, тобто відповідач, надала згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, його зміну за рішенням та ініціативою банку та зобов`язалася слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення овердрафту, яким визнається короткостроковий кредит, який надається банком клієнту у разі перевищення суми операції за платіжною карткою над сумою залишку коштів на рахунку в розмірі ліміту кредитування. АТ КБ «Приватбанк» свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав в повному обсязі, надавши відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту, однак відповідач не надав банку грошові кошти для погашення заборгованості, що відображено у складеному АТ КБ «Приватбанк» розрахунку заборгованості. За умовами договору відповідач повинен надавати банку грошові кошти (щомісячний платіж) на погашення заборгованості за кредитом, однак відповідач у порушення умов кредитного договору, а також ст. ст. 509, 526, 1054 ЦК України зобов`язання за вказаним договором не виконала, оскільки не надавала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, у зв`язку з чим АТ КБ «Приватбанк» просить стягнути з відповідача заборгованість, яка утворилася станом на 02.05.2019 у розмірі 20102,21 грн., з яких: 6186,89 грн. заборгованість за тілом кредиту; 4594,84 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту; 7011,86 грн. нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 875,18 грн. нарахована пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100грн.; а також штрафи відповідально до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. штраф (фіксована частина); 933,44 грн. штраф (процентна складова). Крім того, АТ КБ «Приватбанк» просить суд стягнути з відповідача понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921грн. Ухвалою суду від 29.08.2019 провадження у справі відкрито та справу призначено до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження. Представник позивача АТ «ПриватБанк» у судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позові. Просив справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження та не заперечував проти заочного розгляду справи. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] \~у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, у відповідності до ст.ст. 128, 130 ЦПК України, шляхом направлення судових викликів, копії позову з додатками на адресу місця проживання. Зареєстровану у встановленому законом порядку, однак були повернуті до суду не врученими з відміткою працівника поштового зв`язку «адресат не проживає». Згідно положень\~ч.\~1\~ст.\~131\~ЦПК України,\~судова повістка\~надсилається учасникам\~справи \~на останню\~відому судові\~адресу і\~вважається доставленою,\~навіть якщо\~учасник судового\~процесу за\~цією адресою\~більше не\~проживає або\~не знаходиться.\~ \~ Крім того, відповідач викликалася до суду через оголошення на офіційному веб-сайті Куп`янського міськрайонного суду Харківської області, веб-портал судова влади України http://kpm.hr.court.gov.ua/sud2023//, яке було опубліковано 16 жовтня 2019 року. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. З вищенаведених обставин вбачається, що суд належним чином повідомляв відповідача про дату, час та місце проведення судових засідань, чим надавав можливість приймати участь у змагальному процесі, із реалізацію всіх прав учасника процесу, передбачених цивільним процесуальним законодавством. У судове засідання відповідач повторно не з`явилася з невідомих суду причин, відзиву на позовну заяву не надійшло. Відповідно до\~ч.\~4\~ст.\~223\~ЦПК України,\~у разі\~повторної неявки\~в судове\~засідання відповідача,\~повідомленого належним\~чином,\~суд вирішує\~справу на\~підставі наявних\~у ній\~даних чи\~доказів (постановляє\~заочне рішення).\~ Відповідно до вимог ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи вищевикладене та наявність одночасного існування умов, передбачених ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Згідно з ч. 2\~ст.\~247\~ЦПК України \~фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши докази, встановив фактичні обставини та відповідні правовідносини, які виникли між сторонами. Встановлено, що у анкеті-заяві б/н від 12.10.2010р. [PERSON] [INFO] , виявила бажання оформити на своє ім`я кредитну карту в «ПриватБанку» та приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг в Приватбанку (а.с.61). Відповідно до вищезазначеної анкети-заяви [PERSON] 12.10.2010 ознайомлена та згодна із Умовами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною картою, Тарифами банку та Пам`яткою клієнта банку. Зазначила, що отримала їх та ознайомився з їх змістом, висловила свою згоду, що зазначена вище заява разом з Умовами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною картою та Тарифами складають договір про надання банківських послуг, а також зобов`язалася періодично ознайомлюватися з ними на сайті банку http://privatbank.ua (а.с.9). Положеннями Умов та Правил надання банківських послуг, які розміщені на сайті банку http://privatbank.ua, визначено, що форма договору, яка укладається між банком та держателем платіжної картки складається з заяви, пам`ятки клієнта, умов та правил надання банківських послуг, тарифів. Борговими зобов`язаннями визначено виконання держателем платіжної картки перед банком зобов`язань по договору про надання банківських послуг, а саме: зобов`язання щодо повернення кредитних коштів, зобов`язання по сплаті винагороди банку. Простроченим кредитом визначено кредитні кошти, які були надані держателю платіжної картки та не були повернуті банку у строк, визначений договором. Відповідно до п. 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг позичальник зобов`язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також сплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. Крім того, Умовами та Правилами надання банківських послуг визначено, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку і позичальник, підписуючи їх, дає свою згоду на право банку в будь-який момент змінити кредитний ліміт. Згідно п.2.1.1.12.2 Договору в разі непогашення клієнтом боргових зобов`язань за кредитом до 25 числа місяця, що слідує за місяцем, в якому були здійсненні трати, за користування кредитом клієнт сплачує банку проценти в розмірі, зазначеному в тарифах, що діють на дату нарахування. Сплату відсотків за користування кредитом клієнт здійснює шляхом надання доручення банку про списання грошей з його поточного рахунку в розмірі нарахованих відсотків (договірне списання). У разі\~виникнення прострочених\~зобов`язань за\~кредитом на\~підставі п.2.1.1.12.2.1\~Договору клієнт\~сплачує банку\~проценти в\~подвійному розмірі\~від зазначених\~в тарифах,\~що діють\~на дату\~нарахування. Згідно п.2.1.1.12.6.1 Договору у разі виникнення прострочених зобов`язань за борговими зобов`язаннями на суму від 100 грн., клієнт сплачує банку пеню відповідно до встановлених тарифів. Пеня нараховується в день нарахування процентів за кредитом. Умови нарахування штрафів визначені п.2.1.1.7.6, положеннями якого визначено, що при порушенні клієнтом строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених цим Договором, більш ніж на 30 днів клієнт зобов`язанийсплатити банку штраф, розмір якого встановлено тарифами договору. Штраф нараховується на окремий рахунок і підлягає оплаті в зазначені банком терміни. Згідно тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» з 01.01.2013 всі картки «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» переведені на тарифний план «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», якими визначено: базову % ставку в місяць\~2,5 %, за тратами здійсненими з 01.09.2014\~- 2,9 %, за тратами здійсненими з 01.04.2015 -\~3,6%; обов`язковий щомісячний платіж\~7% від заборгованості (але не менше 50 грн. та не більше залишку заборгованості); з 01.04.2014\~- 5% від заборгованості (але не менше 100 грн. та не більше залишку заборгованості); пеня за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів становить 0,24 % від суми загальної заборгованості (нараховується за кожен день прострочення кредиту) + 50 грн. щоразу, коли виникає прострочення за кредитом або процентами на суму від 100 грн.; пеня становить 0,24% від суми загальної заборгованості (нараховується за кожен день прострочення кредиту) + 100 грн. щоразу, коли виникає прострочення за кредитом або процентами на суму від 100 грн. другий місяць поспіль і більше. Штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань становить 500 грн. + 5% від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій (а.с.62). Згідно з розрахунком, складеним АТ КБ «Приватбанк» заборгованість [PERSON] за договором від 12.10.2010 станом на 02.05.2019 утворилася у розмірі 20102,21грн. та складається з : 6186,89\~грн. заборгованість за тілом кредиту; 4594,84 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту; 7011,86 грн. нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 875,18 грн.\~ нарахована\~пеня за\~несвоєчасність сплати\~боргу на\~суму від\~100 грн.; 500 грн. штраф (фіксована частина); 933,44\~грн. штраф (процентна складова) (а.с. 54-60). \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства , а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Крім того, за положеннями статті 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти. Розмір процентів може встановлюватися договором. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням (ст. 610 ЦК України). Статтею 629 ЦК України\~визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Частиною першою\~статті 530 ЦК України\~встановлено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Таким чином, позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» в частині стягнення заборгованості за простроченим тілом кредиту є обґрунтованими. Вимоги щодо стягнення процентів за користування кредитом позивачем не заявлені. Відповідно до ч.1\~ст.549 ЦК України\~неустойкою (штрафом,\~пенею)\~є грошова\~сума або\~інше майно,\~які боржник\~повинен передати\~кредиторові у\~разі порушення\~боржником зобов`язання.\~Відповідно до\~ч.\~3\~цієї ж\~статті пенею\~є неустойка,\~що обчислюється\~у відсотках\~від суми\~несвоєчасно виконаного\~грошового зобов`язання\~за кожен\~день прострочення\~виконання. Вимога про нарахування та сплату неустойки за договором споживчого кредиту, яка є завищеною, не відповідає передбаченим у пункті шість статті 3, частині третій статті 509, частинах першій, другій\~статті 627 ЦК України\~засадам справедливості, добросовісності, розумності як складовим елементам загального конституційного принципу верховенства права. Наявність у кредитора можливості стягувати зі споживача надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне грошове зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для споживача та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором. З огляду на приписи частини третьої\~статті 42 Конституції України\~участь у договорі споживача як слабкої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах, звужує дію принципу рівності учасників цивільно-правових відносин та свободи договору, зокрема у договорах про надання споживчого кредиту, щодо сплати споживачем пені за прострочення повернення кредиту. У разі, якщо розмір неустойки перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення, суд може його зменшити (ч.3\~ст.551 ЦК України). Істотними обставинами в розумінні частини третьої\~статті 551 ЦК України\~можна вважати, зокрема, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу (наприклад, відсутність негативних наслідків для позивача через прострочення виконання зобов`язання). Згідно із правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 4 вересня 2014 року (справа № 6-100цс14), частина третя\~статті 551 ЦК України\~з урахуванням положень статті 3 ЦК України\~щодо загальних засад цивільного законодавства та частини четвертої статті 10 ЦПК України\~щодо обов`язку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що він значно перевищує розмір збитків. На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що вимога про нарахування та сплату пені за договором, є явно завищеною та такою, що не відповідає засадам справедливості, добросовісності, розумності як складовим елементам загального конституційного принципу верховенства права. При цьому, судом враховується, що розмір кредитного ліміту при укладенні кредитного договору становив 12000,00 грн., тіло кредиту станом на 02.05.2019 року складає 6186,89 грн., прострочене тіло кредиту складає 4594,84 грн., а отже нарахована банком пеня в розмірі 7011,86 грн. та 875,18 грн. значно більша від розміру боргового зобов`язання. Беручи до уваги встановлену неспівмірність, враховуючи засади справедливості, добросовісності та розумності,\~ суд вважає за можливе застосувати до спірних правовідносин положення ч.3\~ст.551 ЦК України\~та зменшити розмір пені до 3000 грн., що кореспондується із правовою позицією Верховного Суду, зазначеною у справі № 61-6520 св 18 від 07.03.2018. Щодо позовних вимог АТ КБ «Приватбанк» в частині стягнення штрафів суд зазначає таке. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина 2\~статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина 3\~статті 549 ЦК України). За положеннями\~статті 61 Конституції України\~ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене, та відповідно до\~статті 549 ЦК України\~штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у\~статті 61 Конституції України\~щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення, у зв`язку з чим у задоволенні позовних вимог про стягнення штрафів за порушення умов договору слід відмовити, оскільки встановлено, що позичальник допустив порушення умов укладеного кредитного договору, за що позивач щоденно нараховує відповідачу пеню, а стягнення штрафу носить разовий характер, у зв`язку з тим, що порушенням позичальником будь-якого грошового зобов`язання на строк понад 30 днів, що змушує позивача звернутись до суду з позовом, а тому за порушення умов укладеного кредитного договору підлягає стягненню з відповідача в судовому порядку пеня. Оскільки вимоги\~АТ КБ\~«ПриватБанк» про\~стягнення з\~відповідача штрафів\~у сумі\~500 грн. та 933,44 грн. не ґрунтуються на законі, вони задоволенню не підлягають. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк», а саме,\~стягнення з відповідача на користь банку суми заборгованості за тілом кредиту у розмірі 6186,89 грн., простроченим тілом кредиту у розмірі 4594,84 грн.\~та 3000 грн. пені. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог.\~Оскільки позовні\~вимоги АТ\~КБ «Приватбанк»\~задовольняються частково,\~сплачений позивачем\~при зверненні\~до суду\~судовий збір\~у розмірі\~1921 грн. підлягає стягненню з відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, тобто у сумі 1317,04 грн.

Outcome: partial