Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-13 00:00:00

Представник позивача, [PERSON], діючи на підставі довіреності № 3734-К-Н-О від 04.09.2015 року та в інтересах ПАТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про стягнення заборгованості та просив стягнути солідарно з відповідачів на користь ПАТ КБ „Приватбанк заборгованість у розмірі 18089,44 (вісімнадцять тисяч вісімдесят дев`ять) гривень 44 (сорок чотири) копійки. З позову виходить, що 14.01.2015 року ПАТ КБ „Приватбанк та [PERSON] уклали кредитний договір F1ECNLON0MHQ0. Згідно договору ПАТ КБ „ Приватбанк зобов`язався надати відповідачу кредит у розмірі 17787,54 грн. на термін до 28.12.2015 року, а відповідач зобов`язався повернути кредит та сплатити відсотки за користування кредитними коштами в строки та в порядку, встановлених кредитним договором. ПАТ КБ „Приватбанк свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме видав відповідачу кредит у розмірі 17787,54 грн.. В порушення умов кредитного договору, відповідач, [PERSON], свої зобов`язання не виконала, а саме не здійснювала погашення заборгованості за кредитом у встановленому порядку. Станом на 08.09.2015 року має заборгованість 18089, 44 грн., яка складається з наступного: 14184,38 грн. заборгованість за кредитом, 16,14 грн.-заборгованість по процентам за користуваня кредитом, 1999,54 грн. пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором, а також штрафи відповідно до Договору: 1000,00 грн. штраф (фіксована частина), 889,38 грн. штраф (від суми встановленого кредитного ліміту). В забезпечення виконання зобов`язань за Договором F1ECNLON0MHQ0 було укладено договір поруки з поручителем [PERSON]. Відповідно до умов договору поруки позивачем було направлено на адресу відповідачів письмову вимогу із зазначенням невиконаних зобов`язань за договором F1ECNLON0MHQ0, яка в подальшому була залишена відповідачами без задоволення. У судове засідання представник позивача не зявився, оскільки подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, з проханням задовольнити позовні вимоги та у випадку неявки відповідачів в судове засідання, провести заочний розгляд справи. /а.с.3/. Згідно положень ч.2 ст.158 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідачі у судове засідання не зявилися, про час та місце засідання повідомлені належним чином (а.с.35-36). Відповідно до вимог ст.224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи, що відповідачі по справі у судове засідання не зявилися, а сторона позивача не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутності [PERSON] та [PERSON] на підставі наявних у справі доказів. У відповідності до положень частини 2 статті 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, встановивши характер взаємовідносин сторін, дослідивши усі наявні матеріали справи та докази, прийшов до наступного. Відповідно до ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа /кредитодавець/ зобов'язується надати грошові кошти /кредит/ позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Судом встановлено і цей факт підтверджується матеріалами справи, що 14.01.2015 року ПАТ КБ „Приватбанк та [PERSON] уклали кредитний договір F1ECNLON0MHQ0. Відповідач отримала кредит у розмірі 17787, 54 грн.на термін до 28.12.2015 року. Відповідно до п.А.6 кредитного договору за користування кредитом позичальник сплачує фіксовані проценти у розмірі 23 % річних. Згідно п.А.5. кредитного договору зобов`язання позичальника забезпечується Договором застави № ECNLON0MHQ0/DP1 від 14.01.2015 року, Договором поруки № ECNLON0MHQ0/DP2 від 14.01.2015 року, Договором застави № ECNLON0MHQ0/DZ (майнових прав на отримання грошових коштів по депозитному договору) від 14.01.2015 року. Відповідно до п.А.7 кредитного договору у випадку порушення позичальником будь-якого грошового зобов`язання позичальник сплачує банку пеню у розмірі 0,128 % від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочки. Сплата пені здійснюється з дня, наступного за датою, передбаченою повідомленням. При цьому проценти за користування кредитом та винагороди не нараховуються та не сплачуються. Відповідно до п.2.2. кредитного договору позичальник зобов`язується використовувати на цілі, визначені договором, сплатити проценти за користування кредитом у дату, визначену кредитним договором, починаючи з дня підписання договору, здійснювати своєчасне погашення кредиту, повну сплату процентів та винагороди провести не пізніше дня фактичного повного погашення кредиту. Згідно приписів ст.536 ЦК України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов'язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими\~грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства Також при укладенні кредитного договору сторони узгодили відповідальність. Так, відповідно до п.6.1 договору, у випадку порушень зобов`язань, взятих на себе позичальником відповідно до вказаного кредитного договору, позичальник сплачує банку ааза кожен випадок порушення пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла у період за який сплачується пеня (у % річних) від суми простроченого платежу за кожен день прострочки платежу. Відповідно до ст.549 ЦК України, неустойкою /штрафом, пенею/ є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. На підставі ст.550 ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання. Пунктом 6.8 кредитного договору встановлено, що у випадку порушення позичальником термінів платежів по будь-якому із грошових зобов`язань, передбачених договором більш ніж на 30 днів, що спричинило звернення банку до судових органів, позичальник сплачує банку штраф, що розрахувується за наступною формулою: 1000,00 грн. + 5 % від суми встановленого договором кредитного ліміту на цілі, відмінні від сплати страхових платежів та платежів для сплати за реєстрацію предметів застави у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна. Для забезпечення виконання зобов`язань позичальника за кредитним договором № F1ECNLON0MHQ0 було укладено договір поруки № ECNLON0MHQ0/DP1 від 14.01.2015 року між [PERSON] та ПАТ КБ „Приватбанк. Предметом цього договору є надання поруки поручителем, [PERSON] перед кредитором за виконання [PERSON] зобов`язань за кредитним договором № F1ECNLON0MHQ0 від 14.01.2015 року, згідно якого кредитор надав боржнику кредит у вигляді невідновлювальної кредитної лінії з лімітом кредитування 17787,54 грн.. (п. 1.1 Договору поруки). Згідно п.1.2 договору поруки, поручитель відповідає перед кредитором за виконання зобов`язань за кредитним договором в тому ж розмірі, що і боржник, включаючи сплату кредиту, процентів, нарахованих за користування кредитом, винагород, штрафів, пені та інших платежів, відшкодування збитків. Згідно цього пункту поручитель відповідає перед кредитором всіма власними коштами та майном, яке належить йому на праві власності. П.1.5 договору поруки встановлено, що у випадку невиконання боржником зобов`зань за кредитним договором, боржник та поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники. Згідно з вимогами ст. 554 ЦК України, у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредиторому тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки. У відповідності до вимог ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу\~інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~На підставі ст.1049 ЦК України, позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно положень ч.2 ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами /з розстроченням/, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України. Стаття 1048 ЦК України передбачає, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~У відповідності до ст.1052 ЦК України, у разі невиконання позичальником обов'язків, встановлених договором позики, щодо забезпечення повернення позики, а також у разі втрати забезпечення виконання зобов'язання або погіршення його умов за обставин, за які позикодавець не несе відповідальності, позикодавець має право вимагати від позичальника дострокового повернення позики та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором. З розрахунку заборгованості за договором № F1ECNLON0MHQ0 від 14.01.2015 року (а.с.4), укладеного між ПАТ КК „Приватбанк та клієнтом [PERSON] станом на 08.09.2015 року мається заборгованість в сумі 18089, 44 грн, яка складається з наступного: 14184, 38 грн.- загальний залишок заборговапності за наданим кредитом, 16,14 грн. загальний залишок заборгованості за процентами, 1999,54 грн.- загальна сума нарахованої пені, 1000, 00 грн. штраф (фіксована частина), 889,38 грн.- щтраф (відсоток від суми заборгованості). Зясувавши повно і всебічно обставини справи, перевіривши їх доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» ґрунтуються на законі та укладеному договорі і висунуті позовні вимоги, підлягають задоволенню в межах заявленого у повному обсязі, оскільки відповідачами істотно порушено умови кредитного договору. Стороною позивача при подачі позову до суду сплачено судовий збір в сумі 1218 грн. 00 коп., які підлягають стягненню з відповідачів.

Outcome: approved