Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-19 00:00:00

представник позивача звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на порушення відповідачем п. 42 «Правил користування електричною енергією для населення» затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року (далі-Правил), внаслідок чого ПрАТ «Київобленерго» нанесено матеріальний збиток, а тому просив стягнути з відповідача вартість електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, у розмірі 15 479 грн. 48 коп., а також судовий збір в розмірі 1 600 грн. Представник позивача подав до суду заяву про розгляду справи за його відсутності у зв`язку із зайнятістю в іншій справі, одночасно у заяві зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти прийняття заочного рішення у справі. Відповідачка до суду повторно не прибула, подала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з призначенням на цей час реабілітації її хворому сину. Вирішуючи питання про можливість відкладення розгляду справи, суд звертає увагу на наступне. Так, відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Провадження в справі відкрито в листопаді 2017 року, за цей час судом призначено шість судових засідань. Однак відповідачка до суду систематично не з`являється, посилаючись на хворобу сина. Суд, неодноразово відкладав розгляд справи. Поведінку [PERSON] суд розцінює як зловживання своїми процесуальними правами, про яке йдеться в п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, спрямовану на невиправдане затягування розгляду справи. Відтак, суд позбавлений можливості в черговий раз відкласти розгляд справи на підставі ст. 223 ЦПК України, в межах строку встановленого ст. 210 ЦПК України, а тому дану справу слід розглянути на підставі наявних доказів в заочному порядку. Крім того суд звертає увагу й на те, що чергове відкладення розгляду справи призведе до порушення прав позивача на справедливий та своєчасний розгляд справи в розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного. Відповідно до п. 42 Правил, які діяли на момент виявлення порушення, побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить побутовому споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електричної мережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об`єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду. Згідно п. 48 Правил, які діяли на момент вчинення правопорушення, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. Згідно ч.ч. 1, 4, 5 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з електропостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року; невиконання законних вимог національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації; інші правопорушення, передбачені законом. За таких умов, правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну відповідальність, відповідно до вимог ч. 1 ст. 27 згаданого Закону. Одним із правопорушень в електроенергетиці є підключення до об`єктів електроенергетики і споживання без приладів обліку. Споживання електричної енергії здійснюється виключно на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки, згідно вимог п. 3 Правил, які діяли на момент вчинення правопорушення. Відповідно до п. 48 вказаних Правил, які діяли на момент виявлення правопорушення, споживач несе персональну відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. 14 березня 2016 року працівниками ПрАТ «Київобленерго», під час проведення перевірки [ADDRESS] в житловому будинку № [ADDRESS] виявлено порушення п. 48 Правил, а саме самовільне підключення до електричної мережі поза засобами обліку. Електроенергія споживачем споживається, але лічильником не обліковується. Того ж дня працівниками ПрАТ «Київобленерго» за участю споживача складено акт про порушення № К 031566. Однак, [PERSON] від підпису відмовилась, при цьому жодних зауважень до акту не внесено. 19 липня 2016 року на засіданні комісії ПрАТ «Київобленерго» розглянуто акт № К 031566 від 14 березня 2016 року про порушення [PERSON] Правил користування електроенергією. Споживач на засідання комісії не з`явився. Разом з тим, комісія вирішила, що порушення сталося з вини споживача, а тому здійснила розрахунок заподіяних збитків відповідно до методики затвердженої Постановою НКРЕ України № 562 від 04 травня 2006 року (далі-Постанова). Так згідно протоколу засідання комісії № 0066 від 19 липня 2016 року, величина розрахункового добового споживання згідно методики по пропускній здатності електропроводу яким здійснено самовільне підключення протягом 366 днів у період часу з 14 березня 2015 року по 14 березня 2016 року та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення. За таких умов, відповідач всупереч вимогам, що передбачені п. 42 Правил, які діяли на момент вчинення правопорушення, самовільно підключилася до мережі енергопостачальника поза засобами обліку, що підтверджується актом № К 031566 від 14 березня 2016 року та протоколом засідання комісії № 0066 від 19 липня 2016 року. Своїми діями споживач [PERSON] порушила вимоги законодавства України щодо користування енергопостачанням та електроенергією. Згідно п. 2.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі-ПКЕЕ) затверджену Постановою, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, розраховується на підставі акта порушень, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури. Розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії здійснюється за тарифами для споживачів відповідної групи та класу напруги, які діяли під час порушення споживачем ПКЕЕ, за величиною розрахункового добового споживання електричної енергії та за кількістю днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог ПКЕЕ, згідно п. 2.3 вказаної Методики. Вирішуючи питання про визначення розміру стягнення, суд виходить зі змісту позовних вимог, вказаної Методики та наданих суду розрахунків, з яких убачається, що розмір шкоди складає 15 479 грн. 48 коп. та сумнівів у суду не викликає. З огляду на зазначене пред`явлений позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню. Крім того, представником позивача представлено документальне підтвердження понесених судових витрат, які слід стягнути з відповідачки. На підставі викладеного та

Outcome: approved