Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-23 00:00:00

\~ Представник\~позивача\~адвокат Соляник\~І.М.\~звернувся\~до\~суду з\~позовом,\~в\~якому\~просить суд стягнути з відповідача на користь [PERSON] 22070грн., з яких: 20070 грн. - майнова шкода, завдана внаслідок залиття квартири, 2000 грн. - витрати, пов`язанні з проведенням оцінки нанесених майнових збитків. \~\~\~\~\~\~ Пред`явлені вимоги позивач мотивувала тим, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом про державну реєстрацію прав від 09.11.2012р., договором дарування частини квартири від 08.11.2012р. та витягом з державного реєстру правочинів від 08.11.2012р. (додаються). \~ \~ \~ \~З червня\~2017\~року по\~теперішній час,\~квартира позивача\~неодноразово піддавалась\~затопленню мешканцями\~квартири [ADDRESS] ,\~яка знаходиться\~поверхом вище\~в цьому\~будинку,\~власником якої\~є відповідач\~ [PERSON] .\~Факти\~затоплення фіксувались\~актами комісій\~ТОВ «Житлосервіс-КР»\~від 09.06.2017року,\~від 11.09.2018року,\~якими встановлено\~затоплення квартири\~позивача внаслідок\~витоку води\~з пральної\~машини відповідача\~та неправильному\~використанню санітарно-технічного\~обладнання.Останній акт\~про затоплення\~квартири було\~складено 17.04.2019р.\~згідно якого,\~комісією ТОВ\~«Житлосервіс-КР»\~у складі\~майстра [PERSON] ,\~слюсара-сантехніка\~ [PERSON] ,\~слюсара-сантехніка\~ [PERSON] .\~складено акт\~обстеження квартири\~ [ADDRESS] ,\~яким встановлено\~провисання натяжної\~стелі у\~ванній кімнаті\~внаслідок затоплення\~з квартири\~ [ADDRESS] ,\~розташованої поверхом\~вище,\~виявлені сліди\~затікання на\~стелі та\~стінах,\~на кухні\~сліди затікання\~на гіпсокартоні\~та стінах,\~також виявлені\~сліди пошкодження\~внаслідок залиття\~декоративних кухонних\~меблів,\~навісних шаф,\~вентиляційного коробу\~та електропроводки.\~Пошкоджень трубопроводів\~в квартирі\~позивача не\~виявлено.Крім того,\~17.04.2019р.\~комісією ТОВ\~«Житлосервіс-КР»\~складено ще\~один акт,\~згідно якого\~були виконані\~роботи по\~обстеженню трубопроводів\~та сантехніки\~в квартирі\~відповідача,\~яким встановлено,\~що причиною\~затоплення квартири\~ [ADDRESS] ,\~яка знаходиться\~поверхом нижче,\~став прорив\~трубопроводу внутрішньоквартирної\~розводки з\~металопластику в\~кухні під\~мийкою,\~що знаходиться\~в квартирі\~відповідача.\~Отже,\~як встановлено\~комісією ТОВ\~«Житлосервіс-КР»,\~останнє залиття\~квартири позивача\~трапилось внаслідок\~недбалої поведінки\~та халатного\~відношення відповідача\~до обслуговування\~сантехнічного обладнання\~та трубопроводів\~належної їй\~квартири.\~На\~даний час,\~внаслідок залиття,\~квартира позивача\~потребує термінового\~поточного ремонту,\~оскільки мешкати\~в ній\~стало неможливо,\~в квартирі\~постійно відчувається\~сирість,\~холод та\~неприємний запах\~плісняви,\~яка утворилася\~на стінах\~та стелі.У результаті залиття квартири також були зіпсовані кухонні меблі, що унеможливлює подальше їх використання за цільовим призначенням. Згідно звіту суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Бюро незалежної оцінки»\~майнові збитки, спричинені внаслідок залиття квартири позивача складають 20070 грн. Представник позивача-адвокат Соляник І.М. в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить провести розгляд справи без участі позивачів та задовольнити позовну заяву. Проти ухвалення заочного рішення по справі не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце слухання справи повідомлений належним чином, про що свідчать в матеріалах справи поштові повідомлення. 04 вересня 2019 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами. В порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди представника позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, не подання відзиву суд постановив ухвалити по справі заочне рішення на підставі наявних доказів за відсутності заперечень з боку позивача проти заочного розгляду справи. Дослідивши\~\~письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд приходить до наступних висновків. Частина 1\~ст.15 ЦК України\~закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до\~ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року\~застосовуються судами при розгляді справ як джерело права. За змістом п.1 ст.6, ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої\~Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, ст.1 Першого протоколу до Конвенції, кожен має право на розгляд його справи упродовж розумного строку судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі. Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи позивач є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування від 08 листопада 2012 року, посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лігутою Л.В., зареєстровано в реєстрі за №2300 (а.с. 50\~копія договору дарування, а.с.51-52\~копія технічної характеристики квартири). Згідно Витягу про державну реєстрацію прав на нерухоме майно квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної власності позивачу [PERSON] (а.с. 63). Відповідно до актів від 09.06.2017року, 11.09.2018 року, 17.04.2019 року 17.04.2019 року складені комісією ТОВ «Житлосервіс-КР» в квартирі [ADDRESS] , якими встановлено затоплення квартири позивача зі слів мешканця квартири [ADDRESS] відбулось внаслідок витоку води з пральної машини. (а.с12-15) Згідно із висновком суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Бюро незалежної оцінки»№1149/17 від 28.11.2017 року, ринкова вартість матеріального збитку, спричиненого внаслідок затікання води з верхнього поверху у внутрішні приміщення трикімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , визначена комбінованим затратним та порівняльним підходів, з врахуванням округлення, станом на дату оцінки складає 20070,00грн. (а.с. 16-46) Відповідно до вимогст.81ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, при цьому доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з вимогами\~ст.13ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних або юридичних осіб, поданими відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно дост.22ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом. Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно із роз`ясненнями, наданими упостанові ПленумуВерховного СудуУкраїни №6від 27.03.1992року «Пропрактику розглядусудами цивільних\~справ провідшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до\~статті 317ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно з ч.3ст.156 Житлового кодексуУкраїни\~власник квартири та члени його сім`ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Враховуючи викладені положення діючого законодавства саме на власника покладається обов`язок відшкодування шкоди, заподіяної у зв`язку із використанням належного йому майна. З огляду на наведене, оскільки об`єктивними доказами, зібраними при розгляді судом даної справи встановлено, що залиття квартири позивачів відбулося внаслідок вини відповідача то шкода, заподіяна залиттям квартири позивача, підлягає стягненню з відповідача. Висновок про оцінку матеріального збитку, спричиненого внаслідок затікання води у внутрішні приміщення трикімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , у суду не викликає сумнівів щодо об`єктивності викладених у ньому відомостей. Враховуючи викладене суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду, завдану залиття квартири у розмірі 20070 гривень. Відповідно до частини 1ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За приписами частини 2 вказаної статті Кодексу, інші судові витрати пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Таким чином, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судові витрати у розмірі 2768,40 грн., з яких 768.40 грн. судовий збір, 2000,00 грн. кошти витрачені на проведення звіту про оцінку матеріальної шкоди. На підставі викладеного,

Outcome: approved