Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-08 00:00:00

Представник позивача 26.09.2019 звернувся до суду з позовом, уточнивши який, просить визначити позивачці додатковий строк достатній для подання нею заяви до нотаріуса про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги мотивує тим, що позивачка є єдиним спадкоємцем за заповітом на майно після померлої [PERSON] .. Встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини вона пропустила через юридичну необізнаність, оскільки, фактично прийнявши на зберігання спадкове майно та користуючись ним вважала, що спадщину фактично прийняла. Позивач та її представник в підготовче судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. У позовній заяві представник позивачки просить розглядати справу без його участі як представника та без участі самої позивачки. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, проте через канцелярію суду надав заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, позов визнають в повному обсязі. Суд, розглянувши матеріали справи, перевіривши письмові докази, вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши та оцінивши надані докази, у їх сукупності з увагою на їх належність, допустимість та достатність, проаналізувавши доводи, які викладені в позовній заяві і, співставивши їх з матеріалами справи, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с.4.). До дня смерті вона була зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с.12). За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений 23.09.2004 року секретарем виконавчого комітету Северинівської сільської ради Таращанського району Київської області, зареєстрований в реєстрі за № 161, згідно з яким вона зробила заповітне розпорядження. А саме: все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, вона заповіла [PERSON] , позивачу по справі (а.с.5). Так, позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом на спадкове майно. Інші спадкоємці за законом та за заповітом відсутні. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно. В установлений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини позивач не подала заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки через юридичну необізнаність не знала про необхідність звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини. Позивачка 25.09.2019 звернулася до приватного нотаріуса Таращанського районного нотаріального округу Київської області Якименко Л.П по питанню прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , проте в зв`язку з пропуском шестимісячного терміну для прийняття спадщини, їй було відмовлено в прийнятті заяви та рекомендовано звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви для прийняття спадщини (а.с.14). Через неможливість вирішення питання щодо визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини в позасудовому порядку, останній звернувся до суду з даним позовом. Так, шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив 22 вересня 2019, а позов до суду подано 26 вересня 2019, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Зважаючи на незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, визначені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вважає доцільно визнати поважними. Відповідач проти задоволення позову та визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини - не заперечує. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців). Згідно до вимог ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ч.1, ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України). За змістом ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи дані обставини та постанову ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018, яка зазначає, що незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог, суд вважає за можливе задовольнити позов.

Outcome: approved