Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-17 00:00:00

Представник позивача 19.04.2018 звернувся до суду з даним позовом, просить суд визнати рішення засідання зборів орендодавців підприємства ТОВ «Тікич М», власників майнових паїв, реорганізованого КСП ім. Боженка від 28.08.2015 недійсними, стягнути з відповідачів на користь позивача сплачений судовий збір. В обґрунтування позову зазначає, що позивач отримала майновий пай в розмірі 2343,00 грн в спадщину після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Рішенням загальних зборів КПСП ім. Боженка було реорганізоване і на його базі створено приватне сільськогосподарське підприємство «Потоки», яке являлося правонаступником усіх майнових прав і обов`язків КПСП ім. Боженка . Дане обставина пояснює те, що в майновому сертифікаті в графі пайовий фонд зазначено ПСП «Потоки». Відповідач 1 [PERSON] був головою, а відповідач 2 [PERSON] - секретарем зборів від 28.08.2015 рішення яких оскаржується. На момент проведення спірних зборів позивач була повноправним учасником спільної часткової власності майна розпайованого КПСП ім. Боженка . Позивач являється співвласником майна, яке в незаконний спосіб рішенням спірних зборів було передане [PERSON] . Позивачу стало відомо, що [PERSON] 22.01.2016 оформила на своє ім`я право власності на нежитлову будівлю А-2, загальною площею 246,9 кв. м, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Зазначає, що підставою виникнення права власності серед інших, були документи: Свідоцтво про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства, серія та номер КИ-ХХ11 № 2121094, 89, виданий 11.01.2016 Лісовицькою сільською радою Таращанського району Київської області та протокол засідання зборів орендодавців підприємства ТОВ «Тікич М» від 28.08.2015. Орендодавці ТОВ «Тікич М» жодного відношення до майна ПСП «Потоки» не мають, так як товариство орендували у них тільки земельні ділянки, а не майнові паї. Аналіз учасників спірних зборів від 28.08.2015 показує, що в них прийняли участь особи без майнових паїв, з паями КСП «Червоний партизан», частина громадян які зазначені в списку учасників спірних зборів про них дізналася лише при підготовці даного позову. Так, [PERSON] , будучи власником майнового паю АПП «Колос», який продала своєму чоловікові ще 12 грудня 2014 року приймала участь у спірних зборах від 28.08.2015 і голосувала про прийняття рішення про відчуження майна на свою користь. В порядку денному загальних зборів відсутнє питання про передачу об`єкта нерухомості - будинку тваринника, а в самому протоколі зазначається ініціатива [PERSON] про передачу даного об`єкта [PERSON] при цьому не береться до уваги те, що останній взагалі не приймав участь в зазначених зборах. ПСП «Потоки» являється правонаступником реорганізованого КПСП ім. Боженка, членами якого були 650 осіб, а в протоколі зазначених зборів прийняли участь лише 136 учасників. При тому, що рішення загальних зборів співвласників приймається за згодою не менш як 2/3 співвласників, крім рішень щодо відчуження майна та виділення в натурі частки з майна, які приймаються одностайно. Про дату проведення і порядок денний спірних зборів від 28.08.2015 позивача не повідомляли, без її участі і волі відбулося відчуження часток її майна. [PERSON] не будучи власником майнового паю ПСП «Потоки», починаючи з 2005 року здійснювала скупку свідоцтв про право власності на майновий пай члена ПСП «Потоки», а отримала нове свідоцтво у разі набуття власність майнових паїв на підставі цивільно-правових угод лише 11 січня 2016 року. Таким чином спірні збори від 28.08.2015 прийняли рішення про передачу у власність майна [PERSON] за 5 місяців, до того як появилося у неї на це формально право. Купуючи майнової паї особа, яка не входить до складу співвласників, порушує переважне право позивача перед іншими особами на купівлю часток у праві спільної часткової власності. Відповідач [PERSON] подав до суду відзив на позовну заяву в якому зазначає, що твердження позивача, що в порядку денному протоколу відсутнє питання про передачу об`єкта нерухомості - будинку тваринника, а в самому протоколі зазначається ініціатива [PERSON] про передачу даного об`єкта [PERSON] при цьому не береться до уваги те, що останній взагалі не приймав участь в зазначених зборах, спростовуються самим протоколом. За результатами розгляду першого питання засідання зборів орендодавців всі присутні одноголосно проголосували «За». Крім того, після підписання протоколу зборів головою та секретарем, всі хто мав бажання ознайомлювались з цим протоколом. [PERSON] був серед бажаючих ознайомитись та постави свій підпис під даним рішенням зборів Законодавчо визначено, що протокол має підписувати тільки голова та секретар зборів. Також, в судових рішеннях по справі № 810/804/16 суди двох інстанцій зазначили, що [PERSON] був присутній на зборах, приймав участь в обговоренні та голосуванні по зазначеному питанню. Крім того, окремим абзацом суди зазначили, що в самому тексті протоколу є ї перелік майна (площадка тракторного стану, будинок тваринника) і пропозиція передати визначене майно [PERSON] . Доводи позивача про голосування на зборах не всіма учасниками є не обґрунтованими, оскільки позивачем до позовної заяви долучено список членів КПСП ім. Боженка на яких розпайована земля на кожного працівника від 1996 року та в якому зазначено 650 осіб, які є членами КПСП ім. Боженка. Однак позивач не звернув уваги, що станом на дату проведення засідання зборів орендодавців, а саме серпень 2015 року, кількість членів колишнього КСП ім. Боженка значно зменшилась і становить менше 200 чоловік. Як наслідок, на зборах співвласників орендодавців приймали участь більше ніж 2/3 власників, а отже були легітимними. Звертає уваги суду, що позивачем заявлено позовні вимоги до неналежних відповідачів, оскільки обидва не вчиняли жодних протиправних дій щодо позивача. З наведеного, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Представником відповідача [PERSON] подано до суду аналогічний відзив на позовну заяву. У поданій відповіді на відзив представник позивача адвокат Войцехівський П.В. зазначає, що голова та секретар спірних зборів співвласників майнових паїв зобов`язані до початку проведення самих зборів перевірити правомочність і легітимність кворуму зібрання, перевірити повноваження самих учасників зборів. Зазначені особи несуть відповідальність за відповідність протоколу зборів тим подіям, які відбувалися на них. Відповідачами у відзиві зазначено, що загальна кількість членів колишнього КПСП ім. Боженка значно зменшилась і становить менше 200 чоловік. Але для встановлення правомочності і легітимності кворуму зібрання необхідно знати абсолютну кількість пайовиків, а не учасників зборів. З незрозумілих причин відповідачі не враховують до загальної кількості пайовиків самого позивача, ще 18 пайовиків і щонайменше 153 пайовиків, які брали участь у загальних зборах колишніх КПСП ім. Боженка 27.03.2016. На дату проведення спірних зборів в наявності існувало щонайменше 336 пайовиків. Аналіз учасників спірних зборів від 28.08.2015 свідчить про те, що в них прийняли участь особи без майнових паїв, з паями КСП «Червоний Партизан», частина громадян які зазначені в списку учасників спірних зборів про них дізналася лише при підготовці даного позову. При проведенні зборів, осіб присутніх на зборах, як власників майнових належно встановлено не було, оскільки відсутній документ щодо реєстрації пайовиків КПСП ім. Боженка на участь у зборах 28.08.2015, даних про належну ідентифікацію цих осіб відповідачі та їхній представник не надали, повноваження цих осіб на представництво інтересів інших співвласників не перевірялися. У поданих доповненнях до відзиву на позовну заяву представник відповідача [PERSON] зазначає, що твердження позивача про те, що на момент проведення спірних зборів вона була повноправним учасником спільної часткової власності майна розпайованого КПСП ім . Боженка, оскільки у процесі реструктуризації колективного сільськогосподарського підприємства повинні бути визначені індивідуальні майнові частки (паї) кожного члена КСП. З метою визначення розмірів майнових паїв учасників КСП необхідно було провести персоніфікацію майна пайового фонду. В даному випадку такого не було зроблено. Позивач жодним чином не підтвердив, що має право на майно або на його частку, яке в законний спосіб отримала у приватну власність [PERSON] . Не надано жодного документу про структуру майна, що підлягало паюванню, про склад пайового фонду, як то - інвентаризаційні відомості про вартість майна, протоколи засідання комісії про визначення майна, яке підлягало паюванню, про проведення персоніфікації майна, договір про спільне володіння, користування та розпорядження майном тощо. Відсутність таких доказів заперечує твердження позивач про те, що вона є співвласником майна, що належить [PERSON] . Остання скуповувала майнові сертифікати з 2005 року. На час продажу власного сертифікату на майно чоловікові, вона залишилась співвласником майна. Такі ж обставини й у випадку відчуження свідоцтва про право на майновий пай [PERSON] . У поданих поясненнях третьою особою [PERSON] зазначено, що дійсно, КСП ім. Боженка пережив не одну реорганізацію. В період 1986-1991 років було відокремлення дільниць господарства і утворені самостійні господарства - колгоспи. На базі колгоспу ім. Боженка у 1994 році створено КПСП ім.. Боженка, правонаступником якого в подальшому було ПСП «Потоки». Збори уповноважених від 19.02.1994 прийняли рішення про реорганізацію КСП в КПСП ім. Боженка, розпаювання майна, затвердження Положення про розпаювання майна та ін. Пайові книжки почали видаватися у 1995-1996 роках. Позивач не могла ні у 1994 році, ні пізніше отримувати пайову книжку, оскільки право на майновий пай вона отримала в порядку спадкування. Отримавши пайові книжки, пайовики на свій розсуд передавали виділене їм майно сільгоспвиробникам в оренду і укладали відповідні договори. Орендарями майна були у тому числі і АПП «Колос», і ПСП «Самбор». Але це було розпайоване майно КПСП ім. Боженка . Її також відомо, що іншими суб`єктами господарювання скуплено більше 200 майнових сертифікатів, взамін яких видані єдині майнові сертифікати, то ж кількість власників, які мають право голосу значно зменшилась. Важливим вважає і той факт, що під час розгляду справи адміністративним окружним судом Київської області Лісовицькою сільською радою до матеріалів судової справи видавалась довідка № 65/02-29 від 25.12.2016 про кількість власників майнових сертифікатів ПСП «Потоки», де зазначено, що станом на 28.08.2015 - 110 одиниць майнових сертифікатів. Наразі, в позовній заяві їх кількість визначена - 650 осіб. Так як нею були офіційно скуплені майнові сертифікати і вона мала право на частину майна КПСП ім. Боженка (ПСП «Потоки»), вона отримала єдиний майновий сертифікат на загальну суму 145464,00 грн. Позивач, як і його спадкодавець, здає землю в оренду ФГ «Катерина», яке користується майном бувшого ПСП «Потоки» у значно більшій кількості та вартості. Позивач жодного разу не разу не звертався до загальних зборів пайовиків з питанням виділення позивачеві в натурі майна зі складу пайового фонду ПСП «Потоки», хоча ще є частина майна, яка не виділена людям в рахунок майнових паїв. За період з часу набуття права на майновий сертифікат позивач жодного разу не ініціювала виділення їй майнової частки перед комісією по врегулюванню майнових паїв або перед загальними зборами пайовиків майна бувшого КСП ім. Боженка (ПСП «Потоки»). Вважає, що зазначене свідчить про безпідставність та необґрунтованість вимог позивача. Позивач [PERSON] у судовому засіданні позов підтримала у повному обсязі. Її не повідомили про збори, було порушено її право на участь в управлінні. Без її волі була відчужена частка майна, що також належала і їй. Порушено її право на купівлю частки у праві спільної часткової власності. [PERSON] не була співвласником та не мала права придбати майно. Її, тобто позивачку, потрібно було повідомити листом про проведення зборів. Вона також бажає мати у власності, майно, яке зборами було виділено [PERSON] . Їй майно не виділялось, сертифікат в неї виданий на більш чим дві тисячі. Вона не зверталась до загальних зборів з питанням щодо виділення їй майна. Вона не бачила необхідності, тому не зверталась щодо питання персоналізації. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні позов підтримав повністю та пояснив, що позивачку не запрошували на збори. Були проведені у її відсутність. [PERSON] оформила право власності на об`єкт нерухомості, без згоди позивачки виділили майно. Позивачка не зверталась з питання виділення їй майна по майновому паю, оскільки не знала про загальні збори. До інших співвласників [PERSON] також не зверталась. Представник позивача адвокат Поліщук М.І. у судовому засіданн позов підтримав в повному обсязі. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов не визнав у повному обсязі та пояснив, що пам`ятає, що загальні збори були проведені у п`ятницю. Ще раніше виносилось питання, що потрібно провести збори, оскільки не було де зберігати врожай. Він прийшов на тік. Було понад 100 осіб. Його вибрали головою зборів. Був складений протокол. Згідно протоколу було 136 осіб. Потім перейшли в контору в у протоколі розписались присутні - члені бувшого КСП «Боженка». Була присутня [PERSON] керівник «Тікич М». Вона сказала, що викупила майнові сертифікати в рахунок площадки тракторного стану, яке не стоїть на балансі. Сказала, що хоче відновити і використовувати в робочих цілях. Люди підтримали її ініціативу. Він є власником майнового сертифікату ПСП «Потоки». Ініціатором скликання загальних зборів були люди. Власників майнових паїв про збори повідомляла [PERSON] . Чи повідомляли позивачку про збори, йому невідомо. На той момент він не знав загальну кількість власників майнових паїв. Позивачка не приймала учать у зборах. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Кочин С.С. у судовому засіданні позов не визнав в повному обсязі та пояснив, що його довіритель був обраний головою на зборах. Вважає, що секретар та голова зборів не є належними відповідачами. Відповідачами мають бути всі 136 власників майнових паїв, які голосували на зборах. Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні позов не визнала у повному обсязі та пояснила, що підтверджує ту обставину, що загальні збори відбувалися. Було багато людей. У її чоловіка був майновий сертифікат, у неї особисто - не було. Чоловік не голосував, вона голосувала за нього. Вона писала чернетку протоколу загальних зборів. [PERSON] переписала на чистову протокол зборів, бо була організатором зборів. Протокол зборів відповідає дійсності. Потім до неї приїздив [PERSON] та погрожував. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] у судовому засіданні позов не визнала у повному обсязі. Зазначила що персоналізація майна по майновим сертифікатам не проводилась. Під час загальних зборів голосували 136 осіб. Підписали протокол власники майнових паїв. Договори купівлі-продажу майнових паїв укладались, і потім єдиний сертифікат був отриманий на початку січня 2016 року. Майно розпайовувалось в 1993-1994 роках. Пайовиків по майновим сертифікатом не могло бути більше, чим пайовиків на землю. За даними позивачки пайовиків 712 осіб. Однак, з довідок, які містяться в матеріалах справи, вбачається: з однієї -110 пайовиків, а -з іншої - 140. Позивачем до списків включені і неповнолітні. По «Потоках» сільською радою надано дві книги, в яких всього 210 сертифікатів. 94 сертифіката анульовано. Померлих 280 осіб. З 541-ї особи скуплено 225 майнових сертифікатів, повинні бути єдині сертифікати. По «потоках» виділено 17 єдиних сертифікатів. В книгах не зазначено на підставі чого видаються. Зазначила, що сільрадою не надані первинні списки. На наявних сертифікатах відсутні записи про анулювання. На зворотному боці не зазначено чи повністю, чи частково погашено. Окремі сертифікати відсутні, можуть повторно використовувати сертифікати. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що в 2005 році був лист КМУ, який роз`яснював процес покупки паїв та сертифікатів. Коли проводилась персоналізація, кожній людині виділялась певна частка майна. Якщо видавався будинок, то у власників була спільна часткова власність. При покупці майнових сертифікатів це оформлялось не нотаріально. Персоналізація не була проведена, в зв`язку з цим позивачка мала право звернутися до загальних зборів У загальних зборів було право виділити те чи інше майно. Тому, маючи скуплені сертифікати вона звернулась до загальних зборів з цього приводу. 250 сертифікатів було продано. В єдиній сумі вона оформила в 2014 році або на початку 2015 року. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належно, проте його представником - адвокатом Войтенко С.В. подано заяву про проведення судових засідань без участі [PERSON] як третьої особи. Проти позовних вимог заперечують та просять у повному обсязі відмовити в їх задоволенні. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що на зборах він не був присутній і не виступав на зборах. Протокол він підписував у себе вдома. До нього прийшла [PERSON] та запропонувала підписати. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона на загальних зборах не була і не знає чи вони були. Майнового сертифіката вона не має. Не пам`ятає, чи підписувала протокол зборів. Підпис, якій міститься в протоколі загальних зборів, - не її. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що на загальних зборах він не був. Його майновий сертифікат у підприємстві «Маргус». У протоколі загальних зборів стоїть його підпис. [PERSON] приходила до нього додому з протоколом, він підписав, оскільки у [PERSON] знаходиться в оренді його земля. [PERSON] казала, що були збори і треба щоб власники паїв підписали. Сідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що у нього особисто майнових паїв не було. У дружини є майновий пай колгоспу «ім. Боженка», вона його не продавала. Йому не відомо про проведення зборів. В протоколі загальних зборів після прізвища « [PERSON] » міститься його підпис. Не пам`ятає при яких обставинах він підписав протокол. Дружина померла в 2007 році, він вступив у спадщину. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що на зборах вона не була, і не знає де були проведені збори. До неї приїжджала [PERSON] і вона розписалась за себе у протоколі зборів. Там було багато підписів. Балацька казала, що на тому місці треба побудувати комору. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши надані ними письмові докази, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку. Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України). Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до положень ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Під способами захисту цивільних прав розуміють передбачені законом заходи примусового характеру, за допомогою яких відновлюються порушені, невизнані або оспорювані права. Реалізуючи передбачене ст. 64 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. У відповідності з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. У відповідності до вимог ст. 76, 77, ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що позивач [PERSON] на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 22.01.2014 державним нотаріусом Таращанської районної державної нотаріальної контори Київської області, зареєстрованого в реєстрі за № 120, Свідоцтва про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства (майновий сертифікат) серії КИ-XXII № 21169658, №70, виданого 24.01.2014 Лісовицькою сільською радою Таращанського району Київської області, має право на пайовий фонд майна ПСП «Потоки» с. Потоки Таращанського району відповідно до списку осіб, які мають право на майновий пай, затвердженого зборами співвласників 29.01.2000. Загальна вартість майна пайового фонду підприємства на 01.01.2000 становить 2400775 грн, частка [PERSON] визначена в розмірі 2343 грн, або 0,097 відсотків (а.с.10-11 том1). Згідно інформаційної довідки № 120200683 від 11.04.2018 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, [PERSON] була власником нежитлової будівлі під літерою А-2, загальною площею 246,9 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , складова частина об`єкта нерухомого майна: нежитлова будівля, А-2; навіс, а; балкон, а1. Номер запису про право власності: 13108620 (а.с.6-7 том1). Як вбачається з матеріалів справи рішенням індексний номер: 28065644 від 22.01.2016 державним нотаріусом Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Калітенко Л.Б. проведено державну реєстрацію права власності зазначеного вище нерухомого майна, отриманого [PERSON] в рахунок викуплених майнових паїв ліквідованого ПСП «Потоки». Згідно копії реєстраційної справи 839843732244 щодо об`єкта нерухомого майна (а.с.175-189 том1), розташованого в [ADDRESS] , [PERSON] для проведення державної реєстрації права власності було подано, зокрема Свідоцтво про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства (майновий сертифікат) серія КИ-XXII № [NUMBER] , № 89, виданий 11.01.2016 Лісовицькою сільською радою Таращанського району Київської області, Протокол засідання зборів орендодавців підприємства ТОВ «Тікич» власників майнових паїв реорганізованого КСП «ім. Боженка» від 28.02.2015, договір оренди земельної ділянки, укладений з Таращанською районною державною адміністрацією 25.06.2015. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 28.01.2019 року власником нежитлової будівлі А-2, за адресою [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 16.01.2019 належить [PERSON] . (т.3. а.с.37). Відповідно до Протоколу засідання зборів орендодавців (питання перше) (а.с.14 том1), головою яких був відповідач [PERSON] , секретарем - відповідач [PERSON] , [PERSON] в рахунок майнових сертифікатів хотіла викупити площадку тракторного стану: «… я хочу викупити майнові сертифікати в рахунок площадки тракторного стану». Дану ініціативу [PERSON] підтримав [PERSON] , разом із 136 присутніми співвласниками майна, та запропонував передати разом із площадкою також і будинок тваринника задля його використання [PERSON] для виробничих потреб. Твердження представника позивача про те, що в порядку денному протоколу відсутнє питання про передачу об`єкта нерухомості - будинку тваринника, а в самому протоколі зазначається ініціатива [PERSON] про передачу даного об`єкта [PERSON] при цьому не береться до уваги те, що останній взагалі не приймав участь в зазначених зборах є необґрунтованим, оскільки в тексті протоколу є перелік майна (площадка тракторного стану, будинок тваринника), і пропозиція передати визначене майно [PERSON] . Крім того, [PERSON] був присутній на зборах, приймав участь в обговоренні та голосуванні по зазначеному питанні та поставив свій підпис на протоколі. Дане встановлено постановою Київського окружного адміністративного суду від 27.07.2016 у справі № 810/804/19, яка ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 11.10.2016 - залишена без змін. Обгрунтовуючи свої позовні вимоги про визнання недійсними рішення засідання зборів орендодавців підприємства ТОВ «Тікич», власників майнових паїв реорганізованого КСП ім. Боженка від 28.08.2015 року, позивач посилався на відсутність кворуму при проведенні вищевказаних зборів, зокрема на Рекомендації затверджені наказом Мінагрополітики від 20.05.2008 № 315, згідно яких рішення загальних зборів співвласників приймається за згодою не менш як 2/3 співвласників, а на даних зборах приймали участь лише 136 осіб, при тому, що членами ПСП «Потоки» (правонаступник реорганізованого КПСП ім. Боженка) було 650 осіб, що складає менше 2/3 уповноважених співвласників, що свідчить про нелегітимність зазначених зборів. До спірних правовідносин підлягають застосуванню норми Закону України «Про колективне сільськогосподарське підприємство», норми ЦК України про спільну часткову власність та підзаконні акти цивільного законодавства, які їм відповідають. Так, відповідно до ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно ст. 7 Закону України «Про колективне сільськогосподарське підприємство» майно колективного підприємства належить його членам на праві спільної часткової власності. Підпунктом «а» пункту 1 Указу Президента України від 03.12.1999 №1529/99, а також пунктом 1 Указу Президента України від 29.01.2011 року №62/2001 передбачено забезпечення всім членам колективних сільськогосподарських підприємств права вільного виходу з цих підприємств із земельними частками (паями) і майновими паями, вільного здійснення права власності на паї, зокрема передачі паїв в оренду з виплатою орендної плати в розмірі не менше одного відсотка вартості паю, купівлі-продажу, дарування, міни, передачі у спадщину, виділення групі осіб (окремим особам), які є власниками паїв, індивідуально визначених об`єктів зі складу майна реорганізованих колективних сільськогосподарських підприємств чи їх правонаступників стосовно майна. Пунктом 13 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2001 №177 «Про врегулювання питань щодо забезпечення захисту майнових прав селян у процесі реформування аграрного сектору економіки» встановлено, що майновий пай члена підприємства документально підтверджується свідоцтвом про право власності на майновий пай члена підприємства (майновий сертифікат) за відповідним зразком. Порядком видачі та обліку Свідоцтва про право власності на майновий пай члена сільськогосподарського підприємства, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики України від 23.03.2001 року № 79. Рішенням Господарського суду Київської області від 02.06.2016 по справі № 911/931/16 за позовом фізичної особи-підприємця [PERSON] , Київська область, Таращанський район, с. Потоки до Лісовицької сільської ради, Київська область, Таращанський район, с. Лісовичі про скасування рішення Лісовицької сільської ради, яке постановою Київського апеляційного господарського суду від 06.10.2016 залишено без змін (том1 а.с.60-77), позов задоволено повністю, скасовано рішення Лісовицької сільської ради 06 сесії VII скликання № 32-06-VII «Про розгляд заяв» в частині анулювання свідоцтва про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства (майновий сертифікат) серії КИ - XXII № 2121094 від 11.01.2016 р., виданий [PERSON] . А в силу ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Суд звертає увагу на те, що позивачем пред`явлено позов до неналежних відповідачів, так як відповідач [PERSON] був головою засідання зборів орендодавців, а відповідач [PERSON] - секретарем, а оспорюване рішення в силу ст. 98 ЦК України приймалося загальними зборами орендодавців у кількості 136 чоловік. Клопотання про заміну неналежних відповідачів позивачем та його представником на заявлено. При вирішенні спору суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Принципами судового доказування є обов`язковість доказування (оскільки всі обставини справи підлягають доказуванню, за винятком тих, які не підлягають доказуванню в силу закону); належність доказів; допустимість доказів; вільна оцінка доказів. Позивач повинен довести факти, що свідчать про існування правовідносин, з приводу яких виник спір, і про порушення відповідачем прав і законних інтересів позивача. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими у судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню, оскільки позов пред`явлений до неналежних відповідачів. А відтак в задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Outcome: dismissed