Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-23 00:00:00

Представник Департамента економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , в якому просить визнати укладеним між ним та відповідачем договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в редакції, що міститься в позовній заяві. В обґрунтування\~позовних вимог\~позивач зазначив,\~що відповідно\~до декларації\~про готовність\~об`єкта\~до експлуатації,\~зареєстрованого Інспекцією\~ДАБК Департаменту\~територіального контролю\~Харківської міської\~ради від\~07.09.2018\~№ ХК\~141182490825\~ [PERSON] \~є замовником\~закінченого будівництвом\~об`єкта -\~квартири [ADDRESS] ,\~введеного в\~експлуатацію декларацією\~про готовність\~до експлуатації\~об`єкта.\~Дані роботи\~є такими,\~за якими\~існує обов`язок\~з укладення\~відповідного договору.\~З урахуванням\~наведених положень\~Закону\~№3038-VI\~«Про регулювання\~містобудівної діяльності»,\~відповідач є\~замовником реконструкції\~об`єкта\~будівництва,\~а отже,\~на [PERSON] ,\~як на\~замовника поширюється\~діяЗакону №3038-VI. Проведені відповідачем роботи з реконструкції квартири [ADDRESS] є такими будівельними роботами, за якими існує обов`язок з укладення відповідного договору. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта [PERSON] не виконав покладеного на нього обов`язку, щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Листом-повідомленням Департаменту економіки та комунального майна ХМР від 10.04.2019 року №107/0/114-19 проінформовано відповідача про необхідність звернення до Департаменту економіки та комунального майна ХМР для укладення відповідного договору. Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна ХМР від 12.05.2020 року № -137/0/114-20 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від [PERSON] , а ні до Департаменту економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило. Такою відмовою відповідач порушує права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі на розвиток створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. У зв`язку з чим вбачає достатність правових підстав для визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова між позивачем та відповідачем. Ухвалою суду від 11.08.2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 05.02.2021 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених у позові, просив задовольнити. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач, згідно вимог ч.8 ст.128 ЦПК України, в судове засідання не з`явився, в порушення ч.3 ст.131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав, у зв`язку з чим на підставі ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 24.05.2021 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст.280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Представник третьої особи Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Суд, заслухавши вступне слово представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази у їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. 17 лютого 2011 року Верховною Радою України було прийнято\~Закон №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності»\~(далі - Закон), який згідно з його преамбулою покликаний встановити правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечити стабільний розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Цей\~Закон\~набрав чинності з 12.03.2011року. Відповідно до вимог\~ст.40 Закону\~замовник об`єкта будівництва зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) шляхом звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» №132 від 20.09.2019 року внесені зміни до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» шляхом виключення ст.40 цього Закону та встановлення з 1 січня 2020 року аналогічного обов`язку замовників взяти пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Таким чином, обов`язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом №3038-VI та Законом №132 покладено саме на замовника такого будівництва та укладання договору пайової участі є обов`язковим. Згідно зі\~ст.4 Закону України «Про архітектурну діяльність»\~під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт. За змістом\~ст. 1 Закону №3038-VI\~замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до ст.2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови. Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначенням забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником. На дату здійснення відповідачем дій з введення квартири [ADDRESS] в експлуатацію діяли норми ст.40 Закону №3038, згідно якої порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування. На виконання вищенаведених вимог,\~рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 24 грудня 2019 року № 989 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова. Пунктом 1.4 Порядку встановлено, що залучення замовників здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Отже, замовник, який має намір щодо реконструкції наявної забудови та території, зобов`язаний укласти договір про пайову участь у створенні та розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури. Відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованого Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю ХМР від 07.09.2018 № ХК 141182490825 [PERSON] є замовником реконструкції квартири [ADDRESS] . З урахуванням наведених положень Закону №3038-VI\~\~відповідач є замовником реконструкції об`єкта будівництва, а отже, на [PERSON] , як на замовника, поширюється дія Закону №3038-VI, а проведені відповідачем роботи з реконструкції квартири [ADDRESS] , є такими будівельними роботами, за якими існує обов`язок з укладення відповідного договору. Врахувавши наведені вимоги законодавства та встановлені обставини справи, оскільки відповідач ухилявся від покладеного на нього законодавством обов`язку щодо участі у розвитку інфраструктури міста шляхом укладення відповідного договору, тому суд прийшов до висновку про те, що відповідач зобов`язаний укласти з позивачем запропонований ним договір і такий договір підлягає укладенню за рішенням суду. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництва зазначеного об`єкта відповідач не виконав покладеного на нього обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» №132 та Порядку №989 пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 4% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд та 2 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено цим Порядком. Для укладення такого договору замовник зобов`язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту. Визначений\~обов`язок відповідач не виконав та не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна для укладення відповідного договору про пайову участь. На виконання положень розділу 5 Порядку листом-повідомленням Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради від 10.04.2019 № - 107/0/114-19 проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів Харківської міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 12.05.2020 № - 137/0/114/20 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від [PERSON] , а ні до Департаменту економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило. Відповідно до наведених положень\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради вправі вимагати від відповідача належного виконання вимог\~Закону, зокрема, щодо належного виконання пайової участі. Статтями 10, 81 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити коло фактів, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, крім випадків, встановлених ст.82 ЦПК України. При цьому суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі письмових, речових, електронних доказів, висновків експертів, показань свідків. Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст.78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, оскільки позивач на виконання свого процесуального обов`язку надав належні і неспростовні докази на підтвердження своєї позиції, а також оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу позовних вимог знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд дійшов висновку, що позивач обґрунтовано та правомірно ставить вимоги до відповіда про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова. Питання щодо розподілу витрат по сплаті судового збору суд вирішує на підставі статті 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved