Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-01 00:00:00

Позивач Чернівецька міська рада звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків. В позові вказують, що відповідно до рішення Шевченківського районного суду міста Чернівці від 16.05.2018 року у справі № 727/1442/18, у зв`язку із здійсненням реконструкції будівництва, за [PERSON] визнано право власності на нежитлове приміщення (магазин роздрібної торгівлі) загальною площею 88,90 кв.м. у будинку [ADDRESS] . Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Суб`єктами права на землі комунальної власності згідно зі статтею 80 Земельного Кодексу України є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, незалежно від того, чи зареєстрована земельна ділянка за територіальною громадою. Статтею 12 Земельного Кодексу України визначено повноваження сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин, до яких, зокрема, належить розпорядження землями територіальних громад. Відповідно до ч. 2 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, може взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, в порядку, встановленому органом місцевого самоврядування. Частиною 3 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником будівництва до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Відповідно до ст. 40 ч.ч. 5, 6, 8, 9 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту: 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд; 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін; невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Пунктом 1.4.2. Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Чернівці, яке затверджене рішенням Чернівецької міської ради від 24.12.2015р. №54, дія Положення поширюється на замовників, які здійснили будівництво (реконструкцію, капітальний ремонт) об`єктів, при цьому, не уклавши договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Чернівці, або здають (здали) їх в експлуатацію після набрання чинності Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», не надавши своєчасно належним чином у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) до Уповноваженого органу містобудування та архітектури щодо здійснення такого будівництва (самовільно збудовані об`єкти) і при спорудженні яких не було вирішене питання прийняття пайової участі. Пунктом 2.1.2 Положення, визначено, що розмір пайової участі замовника становить 10 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта житла. Якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами або за бажанням замовника будівництва, вона визначається на основі нормативів для одиниці створеної потужності у м.Чернівці (показник опосередкованої вартості спорудження об`єктів житла для Чернівецької області (без урахування ПДВ), затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України станом на момент проведення розрахунку. Вказані вище норми законодавства покладають на замовника об`єкта містобудування обов`язок сплати коштів на розвиток інфраструктури відповідного населеного пункту. За відсутності належним чином оформленої дозвільної документації за [PERSON] здійснено реконструкцію з прибудовою квартир №1 , №2 , №3 , №4 під магазин на [ADDRESS] загальною площею приміщення 88,90 кв.м. З проведених розрахунків, величина пайової участі складає 11274,74 грн. Відповідач не відреагувала на лист виконавчого органу міської ради - департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин за № 04/01-08/3-07/3073 від 27.09.2018 року та не сплатила кошти, міська рада змушена звернутися з цією позовною заявою до суду за захистом своїх прав та спонукання відповідача до зобов`язань, що передбачені законодавством. На основі викладеного, позивач просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з [PERSON] на користь Чернівецької міської ради заподіяні збитки в сумі 11274,74 грн. пайової участі та витрати зі сплати судового збору в розмірі 1921 грн. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 26 лютого 2020 року відкрито загальне позовне провадження по справі. Представники позивача в судове засідання не з`явились, однак спрямували до суду заяву, згідно якої просять справу розглянути за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному об`ємі та не заперечують щодо винесення заочного рішення. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена завчасно, про що є повідомлення в справі, про поважні причини неявки суд не повідомила та у встановлений судом строк на адресу суду відзиву на позовну заяву не надала, а тому суд вважає за можливе розглянути справу за її відсутності та постановити заочне рішення. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст.247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процессу та постановити заочне рішення. Положеннями ст. 4 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно дослідивши і оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд приходить до висновку, що вимоги позовної заяви є обґрунтованими і підлягають до задоволення. Судом встановлено, що 16 травня 2018 року за [PERSON] визнано право власності на нежитлове приміщення (магазин роздрібної торгівлі) у будинку [ADDRESS] , загальною площею 88,90 кв.м. на підставі рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці (а.с. 5-6). Департамент містобудівного комплексу та земельних відносин надіслав відповідачу [PERSON] лист-попередження, де було зазначено, що за відсутності належним чином оформленої дозвільної документації відповідачем здійснено реконструкцію з прибудовою квартир №1 , №2 , №3 , №4 під магазин на [ADDRESS] і в подальшому рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 16.05.2018 року визнано право власності на вищезазначені приміщення загальною площею 88,90 кв.м. Вказано, що [PERSON] тривалий час як замовником не вживалися заходи щодо здачі об`єкта будівництва в експлуатацію, що свідчить про спробу замовника уникнути виконання обов`язку по сплаті внеску (пайової участі) на розвиток інфраструктури м. Чернівці. Розмір збитків (упущеної вигоди) міського бюджету з урахуванням інформації з наявної документації становить 11274,74 грн. Також відповідачу в даному листі було запропоновано звернутися до департаменту з метою укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Чернівців та сплати пайового внеску. Даний лист відправлено відповідачу по справі, що підтверджується поштовим відправленням, наявним в матеріалах справи (а.с. 7-8). Як вбачається з розрахунку величини пайової участі (внеску) у розвитку інфраструктури міста Чернівців (упущеної вигоди внаслідок невиконання обов`язку в частині сплати пайової участі) замовником є [PERSON] , яка здійснила реконструкцію з прибудовою квартир №1 , №2 , №3 , №4 під магазин на [ADDRESS] без дозвільних документів на виконання будівельних робіт. У зв`язку з чим величина пайової участі у розвитку інфраструктури міста визначається за формулою: В п.у = S н. х В.оп. х Р.п.у., де S н. новостворена площа об`єкта - 13,10 кв.м., В оп. опосередкована вартість спорудження об`єкта житла - 8606,67 грн./кв.м., Р п.у. розмір пайової участі - 10%, В п.у. величина пайової участі - 11274,74 грн. (а.с. 9). Пайова участь (внесок) замовника у створенні і розвитку інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту полягає у відрахуванні замовником після прийняття об`єкта в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Частинами 9-12 ст.27-1 Закону України «Про планування і забудову територій» встановлено, що розмір пайової участі (внеску) замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту визначається не пізніше десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше п`ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до одержання дозволу на виконання будівельних робіт. Істотними умовами договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту є: розмір пайового внеску; терміни (графік) оплати пайового внеску; відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайового внеску (участі) замовника у створенні інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Тобто, вказані вище норми закону покладють на замовника будівництва обо`вязок звернення до органу місцевого самоврядування з метою укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населенного пункту. Як вбачається з копії рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 16.05.2018 року за відповідачем - [PERSON] визнано право власності на нежитлове приміщення (магазин роздрібної торгівлі) у будинку [ADDRESS] , загальною площею 88,90 кв. м. (а.с. 5-6). Таким чином, суд вважає, що відповідач [PERSON] набула статусу Замовника у розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Згідно частин 2, 3 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Відповідно до частин 5-9, 11 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, - для нежитлових будівель та споруд; 2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. У разі зміни замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму коштів, сплачених попереднім замовником відповідно до укладеного ним договору про пайову участь. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Згідно пункту 1.4.2. Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Чернівців, яке затверджене рішенням Чернівецької міської ради від 24.12.2015 року №54, дія Положення поширюється на замовників, які здійснили будівництво (реконструкцію, капітальний ремонт) об`єктів, при цьому, не уклавши договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Чернівців, або здають (здали) їх в експлуатацію після набрання чинності Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», не надавши своєчасно належним чином у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) до Уповноваженого органу містобудування та архітектури щодо здійснення такого будівництва (самовільно збудовані об`єкти) і при спорудженні яких не було вирішене питання прийняття пайової участі. Таким чином, вказані вище норми законодавства покладають на замовника об`єкта містобудування обов`язок сплати коштів на розвиток інфраструктури відповідного населеного пункту. Відповідно до статті 1166 ЦК, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, вищенаведеними нормами закону на відповідача, як Замовника будівництва, покладено обов`язок звернутись до Чернівецької міської ради для укладення договору про пайову участь, який в свою чергу не виконав вказаного обов`язку. Тому в силу статті 1166 ЦК України, майнова шкода завдана позивачу в наслідок бездіяльності відповідача підлягає стягненню в повному обсязі. При цьому, пункт 2.2.1 Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Чернівців, затвердженого рішенням Чернівецької міської ради VІІ скликання від 24.12.2015 року №54, встановлює, що якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами або за бажанням замовника будівництва, вона визначається на основі нормативів для одиниці створеної потужності у м. Чернівцях (показник опосередкованої вартості спорядження об`єктів житла для Чернівецької області (без урахування ПДВ), затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України станом на момент проведення розрахунку, але не пізніше дати здачі об`єкта будівництва в експлуатацію. Замовник (відповідач), не зважаючи на покладений на нього законом обов`язок, не звернувся до позивача про укладення договору про пайову участь та не надав кошторисного розрахунку вартості будівництва, розрахунку збитків, проведеного на підставі п.2.2.1. Положення з урахуванням нормативів для одиниці створеної потужності у м.Чернівцях (показник опосередкованої вартості спорудження об`єктів житла для Чернівецької області (без урахування ПДВ), затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України станом на момент проведення розрахунку, але не пізніше дати здачі об`єкта будівництва в експлуатацію. Також, як вбачається з матеріалів справи, позивач звертався до відповідача з вимогою укладання договору про пайову участь та сплати коштів - пайової участі, проте відповідач залишив її без уваги (а.с.7), що також підтверджується поштовими повідомленнями (а.с. 8). При цьому, п.2.2.1 Положення передбачено, що якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами або за бажанням замовника будівництва, вона визначається на основі нормативів для одиниці створеної потужності у м.Чернівці (показник опосередкованої вартості спорудження об`єктів житла для Чернівецької області (без урахування ПДВ), затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України станом на момент проведення розрахунку. Таким чином, на підставі п.2.2.1 Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Чернівців, затвердженого рішенням Чернівецької міської ради VІІ скликання від 24.12.2015 року №54, застосовується показник опосередкованої вартості спорудження об`єктів житла для Чернівецької області (без урахування ПДВ), а саме - 8606,67 грн. м.кв. Величина пайового внеску у розвитку інфраструктури міста визначається за наступною формулою: В п.у = П.заг. х В.оп. х Р.п.у. Згідно п.п.2.1.1., 2.1.2. Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Чернівці, затвердженого рішенням міської ради VІІ скликання від 24.12.2015 року №54 розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста становить 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта містобудування - для нежитлових будівель та/або споруд; 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. За наслідками проведених розрахунків, величина пайової участі замовника [PERSON] , складає 11274,74 грн., що підтверджується розрахунком, наданим позивачем (а.с. 9). Станом на день ухвалення рішення відповідач не виконав покладений на нього законом обов`язок щодо укладення договору про пайову участь і не звертався до позивача з приводу укладення такого договору. Відповідно до ст.ст.627, 630 ЦК України, сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договором може бути встановлено, що його окремі умови визначаються відповідно до типових умов договорів певного виду, оприлюднених у встановленому порядку. У частині 1 ст.648 ЦК України зазначено, що зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов`язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду у постанові № 757/48218/16-ц від 20.03.2018 року визначив, що аналіз положень ст.40 ч.ч.2, 3, 9 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», дає підстави для висновку, що обов`язок ініціювати укладення договору про пайову участь покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обов`язок пов`язаний зі зверненням замовника до органу самоврядування. Оскільки нормами законодавства покладено на замовника об`єкта містобудування обов`язок сплати коштів на розвиток інфраструктури відповідного населеного пункту, відповідачем набуто право власності на нежитлові приміщення загальною площею 88,90 кв.м. за адресою [ADDRESS] , величина пайової участі складає 11274,74 грн., яку відповідачем не сплачено, а тому слід стягнути з відповідача на користь позивача кошти за пайову участь в сумі 11274,74 грн. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Згідно положень ст.ст.12, 13 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обгрунтованим, ухваленим відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, має відповідати завданню цивільного судочинства. На основі всебічно з`ясованих обставин, на які посилається позивач, як учасник справи, як на підставу заявлених вимог, підтверджених доказами, перевіреними в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги грунтуються на законі і підлягають до задоволення. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову -на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином з відповідача [PERSON] підлягають стягненню на користь позивача судові витрати по справі, а саме в розмірі 1921,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved