Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-12 00:00:00

Позивач Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, звернулося до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути з [PERSON] на користь Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, суму боргу в розмірі 17766,58 грн, та судовий збір в розмірі 2102,00 гривень на користь Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 18 травня 2018 року до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації звернулась [PERSON] , із заявою про призначення житлової субсидії. В декларації про доходи і витрати осіб, які звернулись за призначенням субсидії [PERSON] зазначила себе. 21 червня 2018 року рішенням управління ухвалено уповноваженому власнику квартири [ADDRESS] призначено житлову субсидію. В січні 2020 року набрав чинності Закон України «Про верифікацію та моніторинг державних виплат». В результаті моніторингу соціальних витрат та при опрацюванні особової справи відповідача, позивачем виявлено, що згідно до Інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №198653663 від 03 лютого 2020 року, відповідач 30 листопада 2018 року за договором дарування набула у власність житловий будинок [ADDRESS] . Оскільки відповідач, не надала відповідну інформацію до управління та не надала підтверджуючих документів того, що вартість набутого нею майна менша 50000,00грн, тому у зв`язку зі змінами у наявної власності, переплата житлової субсидії за період з 01 грудня 2018 року по 31 січня 2020 року становить 17766,58 грн, яку позивач просить стягнути з відповідача. 17 листопада 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. 11 січня 2021 року Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних плат подало письмові пояснення по суті справи з викладенням своїх міркувань по суті предмету позову з посиланням на норми чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини та просило задовольнити позовні вимоги. Відповідачем копію ухвали, копію позовної заяви з доданими до неї документами було отримано 30.12.2020 року, правом на подачу відзиву на позовну заяву, відповідач, у встановлений законом строк, не скористався. У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. На підставі ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи Таким чином, розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, як це передбачено ст.279 ЦПК України. Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Положення «Про порядок призначення житлових субсидій», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів від 21 жовтня 1995 року №848, визначає механізм використання коштів, передбачених у державному бюджеті Мінсоцполітики для виплати пільг і житлових субсидій громадянам на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого та рідкого пічного побутового палива і скрапленого газу у грошовій формі, умови призначення та порядок надання громадянам житлових субсидій. Згідно п. 3 Положення «Про порядок призначення житлових субсидій», житлова субсидія є безповоротною адресною державною соціальною допомогою вразливим споживачам житлово-комунальних послуг - мешканцям домогосподарств, що проживають в житлових приміщеннях (будинках) і не можуть самотужки платити за житлово-комунальні послуги, оплачувати витрати на управління багатоквартирним будинком та витрати на комунальні послуги в такому будинку. Суми призначеної, але не виплаченої у зв`язку із смертю одержувача житлової субсидії виплачуються одному із членів домогосподарства, з урахуванням яких призначалася субсидія. Право на отримання житлової субсидії мають громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які на законних підставах перебувають на території України (далі - громадяни), що проживають у житлових приміщеннях (будинках). Згідно п. 9 Положення «Про порядок призначення житлових субсидій», Заяви про призначення та надання житлової субсидії у грошовій формі за формою, встановленою Мінсоцполітики (далі - заява), з необхідними документами приймаються від громадян структурними підрозділами з питань соціального захисту населення. З 1 січня 2021 р. заяви з необхідними документами приймаються від громадян структурними підрозділами з питань соціального захисту населення районних держадміністрацій лише у разі надіслання їх поштою або в електронній формі (через офіційний веб-сайт Мінсоцполітики, інтегровані з ним інформаційні системи органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування або Єдиний державний веб-портал електронних послуг). Як вбачається з матеріалів справи, 18 травня 2018 року до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації звернулась [PERSON] , із заявою про призначення житлової субсидії з надання житлово - комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] . 21 червня 2018 року Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації ухвалено рішення про призначення субсидії [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Згідно з Інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №198653663 від 03 лютого 2020 року, [PERSON] 30 листопада 2018 року за договором дарування набула у власність житловий будинок [ADDRESS] . Відповідно до п. 24 Положення «Про порядок призначення житлових субсидій», житлова субсидія розраховується на всіх членів домогосподарства, до складу домогосподарства включаються всі особи, що зареєстровані в житловому приміщенні (будинку) (для орендарів, внутрішньо переміщених осіб - особи, які фактично проживають). На таких осіб розраховуються соціальні норми житла та соціальні нормативи житлово-комунального обслуговування і їх доходи враховуються під час призначення житлової субсидії. Під час призначення житлової субсидії враховуються також доходи членів сім`ї особи із складу домогосподарства у разі, коли їх зареєстроване (фактичне) місце проживання відмінне від адреси домогосподарства (крім доходів одного з подружжя, якщо обом більше 60 років і вони проживають у сільській місцевості або селищах міського типу, доходів батьків у разі призначення субсидії студентам, які зареєстровані у гуртожитку за місцем навчання, та доходів одного з батьків дитини у разі призначення субсидії другому з батьків з дитиною у разі, коли батьки розлучені або не перебували у шлюбі, а також осіб, які вважаються безвісно відсутніми за рішенням суду або мають правовий статус осіб, зниклих безвісти). При цьому соціальні норми житла та соціальні нормативи житлово-комунального обслуговування за адресою домогосподарства на таких осіб не розраховуються. При визначенні права на призначення субсидії враховується майновий стан члена сім`ї особи із складу домогосподарства, який зареєстрований за іншою адресою, відмінною від адреси домогосподарства, а саме, наявність у власності члена сім`ї автотранспортного засобу, з дати випуску якого минуло менше п`яти років, здійснення членом сім`ї купівлі, оплати послуг або набуття права власності на майно у інший законний спосіб, вартість якого перевищує 50 000 грн., відсутність у члена сім`ї доходів та перебування його за кордоном строком більше ніж 60 днів і таке інше 12 лютого 2020 року та 30 червня 2020 року Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації зверталось до відповідача з вимогою повернути грошові кошти у вигляді наданої житлової субсидії з червня 2018 року по січень 2020 року включно на загальну суму у розмірі 17766,58 грн, однак вказані вимоги залишились без належного реагування зі сторони відповідача. Відповідно до п. 49 Положення, громадянин несе відповідальність за подані відомості про доходи, майно, що вплинули або могли вплинути на встановлення права на призначення житлової субсидії та на визначення її розміру. Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За таких обставин, оцінивши докази, подані сторонами, встановивши характер спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що позов Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації до [PERSON] , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про стягнення суми боргу є обґрунтованим та таким підлягає задоволенню в повному обсязі, оскільки відповідач при зверненні до Управління про надання житлової субсидії не вказала дані, які є підставою для зміни розміру субсидії, крім того відповідачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів, що мали підтвердити звернення до Управління (Центр) надання адміністративних послуг Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, з відповідною заявою та документами, необхідних для надання адміністративних послуг, здійснення їх реєстрації та подання документів (їх копій) відповідним суб`єктам надання адміністративних послуг, та в подальшому отримала відмову про неможливість отримання відповідної інформації щодо наявності нерухомого майна. В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, суд присуджує до стягнення з [PERSON] на користь Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2 102,00 грн. Враховуючи викладене та

Outcome: approved