Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-30 00:00:00

Позивач ставить питання про визнання за ним права власності в порядку набувальної давності на 1/8 частину житлового будинку [ADDRESS] , загальною площею 211,06 кв.м, житловою площею 98,4 кв.м. Свої вимоги мотивує тим, що сторони являються братами та проживають у вказаному будинку, який почали будувати їх батьки на підставі договору на право будівництва будинку. [INFO] помер їх батько, після його смерті відкрилася спадщина на половину незакінченого будівництва будинку 50% готовності з відповідною частиною надвірних будівель. Спадщину після [PERSON] прийняли його дружина [PERSON] , мати [PERSON] та двоє синів. За відповідачем було зареєстровано 1/8 частина будинку, за позивачем та [PERSON] 1/4 частка будинку, 5/8 часток за матір`ю. Спірний будинок був добудований та прийнятий в експлуатацію. [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на 5/8 часток спірного житлового будинку. Спадкоємцями після її смерті являються сторони. За позивачем на даний час зареєстровано право власності на 5/16 частин будинку з надвірними будівлями як особиста приватна власність та 1/4 на праві спільної сумісної власності разом з [PERSON] . За відповідачем зареєстровано право власності на 5/16 частин та 1/8 частину будинку на праві особистої приватної власності. З [PERSON] не спілкувався жодного разу з 1987 року позивач відкрито, добросовісно та безперервно користується майном [PERSON] 1/8 частиною спірного будинку. Тому вважає, що має право на набувальну давність. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали. Представник відповідача позов визнав. Від Сумської міської ради надійшли письмові пояснення, в яких просить слухати справу у відсутність представника, проти задоволення позову заперечує, зазначає, що оскільки позивач був обізнаний відносно того, що власником 1/8 частини будинку є [PERSON] , не можна вважати володіння позивачем частиною будинку, яка залишилася після смерті [PERSON] , добросовісним. Смерть особи та відсутність спадкоємців, які могли б прийняти спадщину після смерті останньої не дають позивачу підстав для того, що вважати користування чужим майном добросовісним. Вважає, що застосування набувальної давності для упорядкування правового режиму 1/8 частини будинку є неналежним способом захисту, оскільки позивачем не доведено факту добросовісного володіння чужим майном. Ухвалою судді Зарічного районного суду м. Суми [PERSON] від 11 травня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 5 липня 2019 року. Протокольною ухвалою головуючого від 5 липня 2019 року відкладено судове засідання до 20 вересня 2019 року у зв`язку у зв`язку з неявкою третьої особи. 20 вересня 2019 року відкладено розгляд справи до 9 січня 2020 року у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному. Протокольною ухвалою головуючого від 9 січня 2020 року відкладено підготовче судове засідання до 4 лютого 2020 року у зв`язку з неявкою відповідача. Протокольною ухвалою головуючого від 4 лютого 2020 року відкладено підготовче судове засідання до 20 березня 2020 року у зв`язку з витребуванням додаткових документів. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 20 березня 2020 року призначено справу до судового розгляду на 3 червня 2020 року. 3 червня 2020 року відкладено розгляд справи до 13 серпня 2020 року у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному. Згідно розпорядження №250 та протоколу повторного автоматизованого розподілу від 2 липня 2020 року справу передано судді Шелєховій Г.В. Ухвалою судді Зарічного районного суду м. Суми Шелєхової Г.В. від 7 липня 2020 року прийнято справу до провадження. Протокольною ухвалою головуючого від 7 жовтня 2020 року відкладено розгляд справи до 18 листопада 2020 року у зв`язку з витребуванням додаткових документів. Протокольною ухвалою головуючого від 18 листопада 2020 року відкладено розгляд справи до 19 січня 2021 року за клопотанням представника позивача. Протокольною ухвалою головуючого від 19 січня 2021 року відкладено розгляд справи до 3 березня 2021 року для залучення до участі у справі третьої особи. Протокольною ухвалою головуючого від 3 березня 2021 року відкладено розгляд справи до 30 березня 2021 року за клопотанням представника позивача. Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. В процесі слухання справи встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.8). Після його смерті в рівних частинах успадкували половину незакінченого будівництва будинку 50% готовності в відповідною частиною надвірних будівель, розташованих за адресою: [ADDRESS] (в мин. 63а) дружина [PERSON] , сини [PERSON] та [PERSON] і мати [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину (а.с.9). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.8). Після її смерті [PERSON] та [PERSON] прийняли спадщину по 1/2 частині від 5/8 частки житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , розташованого на земельній ділянці Сумської міської ради з надвірними господарчими та побутовими будівлями, що підтверджується копіями свідоцтва про право на спадщину (а.с.11,14). Як вбачається з реєстраційних записів на документі про право власності, за позивачем зареєстровано право власності на 5/16 частин спірного будинку з надвірними будівлями на праві приватної спільної часткової власності та 1/4 частина будинку на праві спільної сумісної власності з [PERSON] . За відповідачем зареєстровано право спільної часткової власності на 5/16 частин та 1/8 частину будинку [ADDRESS] . Як вбачається з запису акту про смерть №40, [PERSON] [INFO] померла (а.с. 145). Після її смерті спадкоємцем за законом являється її син [PERSON] , що підтверджується копією спадкової справи. Згідно ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до частини першої\~статті 344 ЦК України\~особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. Володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні; володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. Набуття права власності за набувальною давністю можливе лише за наявності усіх вказаних умов у сукупності. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року у справі №910/17274/17. Добросовісність передбачає, що володілець майна не знав і не міг знати про те, що він володіє чужим майном, тобто ті обставини, що обумовили його володіння, не давали і не могли давати володільцю сумніву щодо правомірності його володіння майном. За набувальною давністю може бути набуто право власності на нерухоме майно, яке не має власника, або власник якого невідомий, або власник відмовився від права власності на належне йому нерухоме майно та майно, що придбане добросовісним набувачем і у витребуванні якого його власнику було відмовлено. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 1 серпня 2018 року у справі №201/12550/16-ц. Фактично володілець має довести, що вживав заходів щодо виявлення власника, але безрезультатно і саме тому він покликається на застосування набувальної давності для упорядкування правового режиму майна. Якщо ж за конкретних обставин можливо встановити власника і причини, з яких вибуло від нього майно, не може йтися про добросовісність володіння. В даному випадку позивач обізнаний про те, що власником 1/8 частини будинку, який є предметом спору є [PERSON] , тому не можна вважати володіння позивачем частиною будинку добросовісним. Таким чином, застосування набувальної давності для упорядкування правового режиму 1/8 частини будинку є неналежним способом захисту, оскільки позивачем не доведено факту добросовісного володіння чужим майном. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги є необгрунтованими та не підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed