Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-06 00:00:00

Представник Акціонерного Товариства «Харківобленерго» звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача суму заборгованості за спожиту електроенергію у розмірі 7224 (сім тисяч двісті двадцять чотири) гривні 24 коп., а також судовий збір у розмірі 1921, 00гривень. В обґрунтуванні позовних вимог позивач посилається на те, що за адресою [ADDRESS] , проживає боржник [PERSON] , який є споживачем електричної енергії згідно договору про користування електричної енергії від 26.07.2011 року № 12057. 15 серпня 2016 року при огляді електроустановки домоволодіння [ADDRESS] , де мешкає відповідач, представниками АТ «Харківобленерго» було виявлено порушення п. 42,48 ПКЕЕ, а саме: забезпечення сохранності приладу обліку та пломб на ньому у разі розміщення приладу обліку в домоволодінні, або на іншому об`єкті споживача. Фіксація порушення була проведена індикатором магнітного поля на обліковий механізм приладу обліку № 40170 з метою змінення показників приладу обліку, а саме гальмування розрахункового механізму приладу обліку. Представниками АТ «Харківобленерго» на підставі п. 53 «ПКЕЕ для населення» був складений акт № 211305 від 13.12.2017 року, де зафіксовані вищевказані порушення. Акт був підписаний представниками АК «Харківобленерго» та відповідачем. На підставі складеного акту та згідно Методики відповідачу зроблені нарахування по акту про порушення «ПКЕЕ для населення» за період з 13.06.2016 року по 15.08.2016 року за 63 дня в сумі 7224 грн.24 коп. Таким чином з відповідача на користь АК «Харківобленерго» слід стягнути суму нарахувань по акту про порушення «ПКЕЕ для населення» в розмірі 7224 грн.24 коп., яка до теперішнього часу не сплачена. За вказаних обставин позивач звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02 вересня 2019 року провадження по справі відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 08 жовтня 2019 року за наслідками повторного автоматизованого розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який був проведено згідно розпорядження керівника апарату Харківського районного суду Харківської області № 01-02/84 від 08.10.2019 у зв`язку з розглядом Вищою радою правосуддя 19.09.2019 заяви про звільнення судді Харківського районного суду Харківської області [PERSON] та відповідно до наказу голови Харківського районного суду Харківської області від 23.09.2019 № 05-05/119 «Про відрахування судді Харківського районного суду Харківської області [PERSON] », зазначена справа передана в провадження судді Харківського районного суду Харківської області Назаренко О.В. Представник позивача Саприкіна Ганна Геннадіївна , яка діє на підставі довіреності, у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити, а у разі неявки в судове засідання відповідача ухвалити рішення в заочному порядку. Відповідач в судове засідання не з`явився повторно, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей отриманих судом у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України, причини не явки суду не повідомив. Відзив не надав, а також будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, наданою нею у письмовій заяві про розгляд справи без її участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який належно повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. 07 вересня 2020 року на підставі ч. 4 ст. 268 ЦПК України вступна і резолютивна частини рішення підписані без проголошення. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України 04 травня 2006 року №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 року за № 782/12656. Постачання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. Згідно п. 20 договору про користування електроенергією № 12057 від 26.07.2011 року, укладеного між [PERSON] та АК «Харківобленерго» про користування електричною енергією, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії. Відповідач є споживачем електричної енергії, та повинен дотримуватися Правил користування електричною енергією для населення. Виходячи з положень ст.ст.6,526,626-631 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Судом встановлено, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . 15 серпня 2016 року при огляді електроустановки домоволодіння [ADDRESS] , де мешкає відповідач, представниками АТ «Харківобленерго» було виявлено порушення п. 42,48 ПКЕЕ, а саме: забезпечення сохранності приладу обліку та пломб на ньому у разі розміщення приладу обліку в домоволодінні, або на іншому об`єкті споживача. Фіксація порушення була проведена індикатором магнітного поля на обліковий механізм приладу обліку № 40170 з метою змінення показників приладу обліку, а саме гальмування розрахункового механізму приладу обліку. Представниками АТ «Харківобленерго» на підставі п. 53 «ПКЕЕ для населення» був складений акт № 211305 від 13.12.2017 року, де зафіксовані вищевказані порушення. Акт підписаний представниками АК «Харківобленерго» та [PERSON] . Відповідно до п. 53 ПКЕЕ акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника, що і було зроблено. Крім того в акті про порушення ПКЕЕ є відповідна графа, де споживач має право внести свої зауваження та заперечення щодо складеного акту. Споживач у графі «Зауваження до складеного акту» вказав, що з актом згоден, претензій до працівників АК «Харківобленерго» не має, сховану проводку зробив сам, використовував її тільки у прохолодну пору року. Отже електрична енергія споживається але приладом обліку не враховується. Вказане є порушенням п. 48 ПКЕЕ, які визначають, що споживач несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. На підставі складеного акту та згідно Методики відповідачу зроблені нарахування по акту про порушення «ППЕЕ для населення» за період з 13.06.2016 року по 15.08.2016 року за 63 дня в сумі 7224 грн.24 коп. Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною та тепловою енергією. Пунктами 48,53 Правил користування електричною енергією для населення передбачено, що побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії в тому числі у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору).Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Як вбачається з акту про порушення № 211305 від 13.12.2017 року, при перевірці дотримання вимог діючих Правил користування електричною енергією для населення працівниками АТ «Харківобленерго» був встановлений факт безоблікового користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] . Вимоги до складання акта про порушення передбачені п. 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до п.п.4.6,4.7,4.8 зазначеної Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключенняелектроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення. Як передбачено п. 4.2. зазначеної Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Отже, суд вважає вищевказаний акт про порушення таким, що складений у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії та Правил користування електричною енергією для населення, оскільки містить всі необхідні відомості, зазначені в п.п.п. 4.6, 4.7, 4.8 Методики, у тому числі схему та перерізи і матеріли проводу, в акті заповнені всі графи без пропуску. Згідно з п. 4.5 Методики, до акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. В матеріалах справи відсутні відомості щодо наявності будь-яких зауважень з боку відповідача з приводу даних, зазначених у вищевказаному акті або його незгоди на час складення акту. Згідно абзаців 3,4 пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Статтею 1 Закону України від 16.10.1997р. № 575/97-ВР «Про електроенергетику» визначається, що фізична особа, що використовує енергію для власних потреб є споживачем електричної енергії. Згідно ст. З Закону України від 16.10.1997р. № 575/97-ВР «Про електроенергетику» відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, поставкою та використанням енергії, регулюються цим Законом та «Правилами користування електричною енергією для населення», затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року. Дані нормативні акти, в яких визначені права, обов`язки та відповідальність сторін обов`язкові як для енергопостачальника, так і для споживача електроенергії. Енергопостачальник відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕн», затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року № 782/12656 має право робити нарахування споживачу суми збитків, завданих порушенням ПКЕЕн, факт якого зафіксовано у відповідному акті про порушення ПКЕЕн, складеному з урахуванням вимог цієї Методики та ПКЕЕн. Згідно з ст. 27 Закону України від 16.10.1997р. № 575/97-ВР «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну та кримінальну відповідальність у разі: крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики та споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення правил користування енергією та інше. Згідно п. 37 ПКЕЕн Енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживача. В ході судового розгляду справи, відповідачем не надано доказів в підтвердження сплати ним на користь позивача вартості спожитої електричної енергії за актом про порушення №211305 від 13 грудня 2017 року, отже суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» заборгованість за спожиту електроенергію у розмірі 7224 (сім тисяч двісті двадцять чотири) гривні 24 коп. Згідно платіжного доручення №1079/541 від 03 липня 2019 року позивачем при пред`явленні позову до суду були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921, 00 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог АТ «Харківобленерго» у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921, 00 гривень.

Outcome: approved