Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-10 00:00:00

Представник [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. На виконанні відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Рівненській області перебував виконавчий лист про звернення стягнення на предмет застави - автомобіль «Volkswagen Passat» д, 2007 року випуску, колір зелений, державний номер [NUMBER] . Вказаний автомобіль відповідачем та органами державної виконавчої служби був виставлений на продаж на електронні торги, які були проведені 27.07.2017 р. де позивач став переможцем за суму грошових коштів у розмірі 202 020.00 грн. 05.05.2017 р. перед проведенням торгів позивачем, за вказаний транспортний засіб, були перераховані відповідачу грошові кошти у розмірі 8 625,00 грн. в якості частини гарантійного внеску. Після проведення електронних торгів 20.07.2017 р. з загальної суми продажу автомобіля - 202 020,00 грн. сума грошових коштів у розмірі 191 919,00 грн. була переведена на рахунок Відділу державної виконавчої служби і цього ж дня інша частина гарантійного внеску, який збільшився за рахунок купців, в розмірі 1 476,00 грн. була перерахована на рахунок ДП «Сетам». Таким чином на рахунок відповідача була перерахована сума у розмірі 10 101,00 грн. в якості гарантійного внеску. Вказаний автомобіль позивач не був отриманий, оскільки завершення укладання правочину купівлі - продажу - видачу акту відповідача про продаж було заборонено ухвалою суду про забезпечення позову3. Виконавчий документ - виконавчий напис нотаріуса на підставі якого було відкрито виконавче провадження в межах якого здійснювалась реалізація транспортного засобу рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 14.06.2018 р. визнано таким, що не підлягає виконанню, рішення набрало чинності. 20.11.2018 р. сума грошових коштів, що була перерахована органам державної виконавчої служби у розмірі 191 919,00 грн. була присуджена позивачу до повернення за рішенням Вінницького окружного адміністративного суду - рішення було виконано. Даним рішенням було встановлено, що торги не були закінчені, оскільки не був складений акт про електронні торги, який відповідно до п. 8 розділу 10 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Мінюсту України від 29.09.2016 р. № 2831/5 є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно. Отже, виходячи з того, що правочин купівлі - продажу майна на електронних торгах не був укладений, то грошові кошти, що були сплачені ДП «Сетам» мають режим безпідставно набутого майна. За таких обставин відповідно до положень ст. 1212 ЦК України представник позивача просить суд стягнути з Державного підприємства «Сетам» на користь [PERSON] грошові кошти у розмірі 10 101,00 грн. 18.04.2019 р. ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва відкрито провадження у даній цивільній справі, вирішено питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник відповідача ДП «Сетам» подав відзив на позовну заяву де зазначив наступне. Електронні торги, з реалізації майна відбулись відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Мінюсту України від 29.09.2016 р. № 2831/5. Підстави для повернення гарантійного внеску, внесеного учасником торгів на рахунок організатора, чітко передбачені законом. Так, відповідно до п. 2 розділу Х Порядку, якщо електронні торги не відбулися або майно знято з реалізації відповідно до пункту 5 розділу ХІ цього Порядку, гарантійний внесок підлягає поверненню учасникам цих електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня, наступного за днем визнання електронних торгів такими, що не відбулися, за винятком випадків, передбачених пунктом 3 цього розділу. У разі набрання законної сили судовим рішенням щодо визнання електронних торгів недійсними гарантійний внесок підлягає поверненню переможцю електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідного рішення на адресу Організатора. Інших випадків повернення гарантійного внеску законодавством не передбачено. Електронні торги є такими, що відбулись, а тому підстав для повернення гарантійного внеску не має. Представник [PERSON] в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги, просив задовольнити. Представник відповідача ДП «Сетам» в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки, їх поважність не повідомив. Вислухавши доводи представника позивача, дослідивши надані докази та надавши їм належну оцінку суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Правовідносини з реалізації арештованого майна регулюються Законом України «Про виконавче провадження», Інструкцією з організації примусового виконання рішень та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом МЮ України 29 вересня 2016 року № 2831/5, зареєстрованого в МЮ України 30 вересня 2016 року, за № 1301/29431. Як свідчать матеріали справи, у відділі примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Рівненській області перебував виконавчий лист про звернення стягнення на предмет застави - автомобіль «Volkswagen Passat», 2007 року випуску, колір зелений, державний номер [NUMBER] на підставі виконавчого напису від 25.01.2016 року вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським Володимиром Анатолійовичем, зареєстрованого в реєстрі за № 1322. 27.07.2017 р. де позивач став переможцем електронних торгів за суму грошових коштів у розмірі 202 02,00 грн., про що свідчить протокол № 274556, копія якого долучена до матеріалів справи. Згідно Порядку реалізації арештованого майна для участі в електронних торгах учасник проходить процедуру реєстрації на веб-сайті, сплачує гарантійний внесок у розмірі 5% від стартової ціни лота на рахунок Організатора, подає заяву на участь в електронних торгах за формою, розміщеною на веб-сайті, та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком. Гарантійний внесок вважається сплаченим з дня зарахування його на рахунок Організатора. Як вбачається із матеріалів справи і це встановлено судом, що з метою участі у електронних торгах, позивачем було подано заявку на участь у електронних торгах та сплачено гарантійний внесок в загальному розмірі 10 101,00 грн. на рахунок відповідача, про що свідчить копії платіжних доручень, копії яких долучено до матеріалів справи і не заперечується ДП «Сетам». Відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, гарантійний внесок це грошова сума, що зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5 %, виходячи зі стартової ціни лота, та є завдатком зі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів. За положеннями п.2 розділу Х Порядку, гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди Організатору. Іншим учасникам внесена сума гарантійного внеску повертається протягом трьох робочих днів після отримання від виконавця повідомлення про повний розрахунок переможця електронних торгів за придбане майно. Якщо електронні торги не відбулися або майно знято з реалізації відповідно до пункту 5розділу ХІ цього Порядку, гарантійний внесок підлягає поверненню учасникам цих електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня, наступного за днем визнання електронних торгів такими, що не відбулися, за винятком випадків, передбачених пунктом 3 цього розділу. У разі набрання законної сили судовим рішенням щодо визнання електронних торгів недійсними гарантійний внесок підлягає поверненню переможцю електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідного рішення на адресу Організатора. Згідно п.п.4, 8 розділу Х Порядку, після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди Організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги. Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області виконавчий напис від 25.01.2016 року вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським Володимиром Анатолійовичем, зареєстрованого в реєстрі за № 1322 таким, що не підлягає виконанню. 20.11.2018 року Вінницьким окружним адміністративним судом постановлено рішення, яким задоволено адміністративний позов [PERSON] про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії. Визнано протиправною бездіяльність Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Рівненській області щодо неповернення [PERSON] грошових коштів у розмірі 191 919,00 грн. та зобов`язано Відділ примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Рівненській області повернути (сплатити) [PERSON] грошові кошти, сплачені 28.07.2017 р. в розмірі 191 919,00 грн. Судом під час розгляду адміністративного позову було встановлено, а отже відповідно до приписів ч. 4 ст. 82 ЦПК України не підлягає доказуванню, що акт про реалізацію майна, транспортного засобу «Volkswagen Passat», 2007 року випуску, колір зелений, державний номер [NUMBER] відповідачем не складався та не видавався у зв`язку із набранням законно сили рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 14.06.2018 р. та виходячи із системного аналізу Порядку, у даному випадку акт про проведення торги є документом на підставі якого особа може набути право власності на майно. Враховуючи те, що акт про проведені електронні торги складено не було, права власності на придбане майно позивач не набув, судом зроблено висновок, що кошти внесені на рахунок відповідача підлягають поверненню. За приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. При цьому за положеннями ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. В свою чергу за положеннями ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Разом з тим ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, судом встановлено, що [PERSON] було сплачено гарантійний внесок у загальному розмірі 10 101,00 грн., разом з тим право власності на майно позивач не набув, акт про проведення прилюдних торгів складено не було - дані обставини не підлягають доказуванню, зважаючи на викладене, суд не може погодитись з доводами представника відповідача щодо відсутності підстав для повернення зазначеної у позові суми. За приписами ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі, згідно до ч. 1 ст. 1213 ЦК України. Суд також має підкреслити, що згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» практика ЄСПЛ застосовується українськими судами як джерело права. Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Слід враховувати, що ЄСПЛ, розглядаючи справи за заявами про захист права на мирне володіння майном, напрацював низку загальновизнаних стандартів захисту цього права, які зводяться до такого загального правила: вирішуючи питання про те, чи відбувається порушення ст. 1 Першого протоколу, треба визначити: чи є в позивача право власності на майно, що охоплюється змістом ст. 1; чи мало місце втручання в мирне володіння майном та яким є характер такого втручання; чи відбулося позбавлення майна. Конвенція в ст. 1 Першого протоколу, практично в єдиному приписі, що стосується майна, об`єднує всі права фізичної або юридичної особи, які містять у собі майнову цінність. Так в рішенні Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011р. «Рисовський проти України» наголошено на важливості принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає, на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Принцип належного урядування, як правило, не повинен непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (п. 70). В даному випадку на державні органи покладається обов`язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку. З огляду на вищенаведене, суд вважає за можливе задовольнити вимоги [PERSON] та стягнути з ДП «Сетам» на його користь суму гарантійного внеску у загальному розмірі 10 101,00 грн. Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України. Враховуючи наведене та

Outcome: approved