Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~Працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця (ст. 139 КЗпП України). \~ \~ \~ \~За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано дисциплінарне стягнення (ч. 1 ст. 147 КЗпП України). \~ \~ \~ \~Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків (постанова Верховного Суду від 22.07.2020 р. по справі № 554/9493/17). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 3 ст. 149 КЗпП України при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. \~ \~ \~ \~Складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: - дії (бездіяльність) працівника; - невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; - наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. \~ \~ \~ \~Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку (постанова Верховного Суду від 16.05.2018 р. у справі № 712/6576/17). \~ \~ \~ \~Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку (постанова Верховного Суду від 22.07.2020 р. у справі № 554/9493/17). Так, відповідно до копії Наказу №250-К від 03.08.2018 року Державного агентства автомобільних доріг України, [PERSON] з 07.08.2018 року призначено виконуючим обов`язки начальника Служби автомобільних доріг у Донецькій області до призначення в установленому порядку начальника зазначеної служби (том 1 а.с.24) 21.02.2020 року [PERSON] за сумлінну працю, високий професіоналізм, вагомий особистий внесок у будівництво, ремонт та утримання автомобільних доріг і штучних споруд на території області та з нагоди завершення капітального ремонту дороги державного значення Н-08, нагороджений Почесною грамотою Донецької області (том.1, а.с.30 на звороті), за результатами діяльності неодноразово преміювався (том 1, а.с.100-102) \~ \~ \~ \~Відповідно до копії Наказу №405-К від 10.12.2018 року Державного агентства автомобільних доріг України, [PERSON] з 12.12.2018 року призначено на посаду начальника Служби автомобільних доріг у Донецькій області. Підстава: заява [PERSON] від 03.07.2018 року, погодження Донецької обласної державної адміністрації від 05.12.2018 року №01/15-6275/4-08 (том1 а.с.25) \~ \~ \~ \~Відповідно до Наказу №125-ВДС від 20.05.2021 року Державного агентства автомобільних доріг України, [PERSON] оголошено догану за невиконання доручення Укравтодору згідно листа від 02.12.2020 року №3852/1/6.3-24 «Щодо посилення фінансової дисципліни під час виконання кошторисів видатків» та незабезпечення належного дотримання фінансової дисципліни під час виконання кошторису видатків на утримання Служби автомобільних доріг у Донецькій області за 2020 рік. Підстава: доповідні записки директора Департаменту планово-фінансової діяльності, бухгалтерського обліку та звітності головного бухгалтера [PERSON] від 31.03.2021 року та від 19.05.2021 року, Положення про Службу автомобільних доріг у донецькій області, пояснення [PERSON] від 17.05.2021 року. (том 1, а.с.31-33) \~ \~ \~ \~Відповідно до зазначеного листа «Щодо посилення фінансової дисципліни під час виконання кошторисів видатків», яке надійшло до Служби автомобільних доріг Донецької області 03.12.2020 року, та яке стало підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника Служби [PERSON] за його невиконання, Державне агентство автомобільних доріг України (далі Укравтодор) з метою забезпечення ефективного та раціонального використання коштів, призначених на утримання служб автомобільних доріг в областях, рекомендує провести аналіз виконання кошторисів видатків на 2020 рік станом на 01.12.2020 року. За підсумками проведеного аналізу у разі необхідності службі слід звернутися до Укравтодору у встановленому порядку щодо затвердження зміненого кошторису видатків у термін до 20.12.2020 року. Даний лист адресується Керівникам служб автомобільних доріг. \~ \~ \~ \~Отже, лист Укравтодору щодо проведення аналізу виконання кошторисів за своєю суттю носив рекомендаційний, а не обов`язковий характер. Також цей лист не є «дорученням» Укравтодору в розумінні Положення про Службу автомобільних доріг в Донецькій області, затвердженого відповідачем-1. \~ \~ \~ \~Відповідно до листків непрацездатності, з 24.11.2020 р. по 11.12.2020 р. та з 15.12.2020 р. по 31.12.2020 р. позивач перебував на лікарняному, тобто станом на день надходження на адресу Служби листа Укравтодору з рекомендацією провести аналіз виконання кошторисів (03.12.2020 р.) та увесь грудень 2020 року позивач з поважної причини був відсутній на роботі (12 та 13 грудня 2020 року були вихідними днями), а отже не здійснював та не мав можливості здійснювати свої трудові обовязки. \~ \~ \~ \~Листок непрацездатності - це багатофункціональний документ, який є підставою для звільнення від роботи у зв`язку з непрацездатністю та з матеріальним забезпеченням застрахованої особи в разі тимчасової непрацездатності, вагітності та пологів (п. 1 Інструкції про порядок заповнення листків непрацездатності, затвердженої спільним Наказом МОЗ, Мінпраці та ін. від 03.11.2004 р. N 532/274/136-ос/1406). Листок непрацездатності є належним та достатнім доказом непрацездатності працівника в певний період, і підставою для звільнення від роботи. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 7.2. Положення про Службу автомобільних доріг у Донецькій області (в новій редакції), затвердженого наказом Укравтодору від 29.07.2019 р. № 241 (далі по тексту Положення про САД у Донецькій області), начальник Служби уповноважений затверджувати розподіл обов`язків між начальником Служби та його заступниками. \~ \~ \~ \~Наказом Служби від 19.06.2019 р. № 108/1 «Про розподіл функціональних повноважень між начальником Служби автомобільних доріг у Донецькій області і його заступниками» було затверджено розподіл функціональних повноважень між керівництвом Служби. Установлено, що начальник Служби діє згідно «Положення про Службу», заступники начальника здійснюють функції з управління дорожнім комплексом у Донецькій області і несуть відповідальність за діяльність служби, згідно з розподілом функціональних повноважень, передбачених додатком 1. Також установлено, що у разі відсутності начальника Служби, чи одного із заступників начальника, здійснення їх повноважень забезпечується іншими згідно з додатком 2. \~ \~ \~ \~Додатком 2 до Наказу Служби від 19.06.2019 р. № 108/1 передбачено, що у разі тимчасової відсутності начальника Служби, його заміщує заступник начальника з розвитку доріг. \~ \~ \~ \~Таким чином,\~в період\~відсутності позивача\~на роботі\~в грудні\~2020\~року його\~повноваження мав\~виконувати заступник\~начальника з\~розвитку доріг. \~ \~ \~ \~При цьому, лист рекомендаційного характеру від 02.12.2020 р. № 3852/1/6.3-24 було адресовано не персонально позивачу, а керівникам служб автомобільних доріг в областях. Відповідно, наведені в листі рекомендації могла виконати особа, яка станом на 03.12.2020 р. здійснювала повноваження начальника Служби. \~ \~ \~ \~Водночас розділом 2 додатку 1 до Наказу Служби від 19.06.2019 р. № 108/1 передбачено, що організація і контроль роботи з фінансово-економічної діяльності підприємства, складання в установлені терміни планів використання бюджетних коштів, складання і надання в установлені терміни бухгалтерської та фінансової звітності, забезпечення раціонального використання бюджетних коштів, формування кошторису на утримання Служби та контроль за дотриманням його виконання, а також інші подібні за своїм змістом та характером питання, виконання рішень Укравтодору по відповідних питаннях, належить до сфери функціональних повноважень заступника начальника з фінансово-економічних питань. Останній координує і контролює діяльність, зокрема, фінансово-економічного відділу та відділу бухгалтерського обліку та звітності. \~ \~ \~ \~Як вбачається зі змісту спірного наказу про оголошення догани, він базується виключно на доповідних записках директора Департаменту планово-фінансової діяльності, бухгалтерського обліку та звітності головного бухгалтера [PERSON] від 31.03.2021 № ДЗ-33/05-03 та від 19.05.2021 р. № ДЗ-78/05-03, а не на висновках будь-якої фінансової перевірки, ревізії, аудиту тощо, тобто наказ висвітлює лише суб`єктивне тлумачення ситуації головним бухгалтером Укравтодору. \~ \~ \~ \~При таких обставинах, суд прийшов до висновку про відсутність в діях позивача порушення трудової дисципліни, оскільки лист щодо посилення фінансової дисципліни під час виконання кошторисів видатків, носив рекомендаційний характер, та в період його надходження та необхідності виконання до 20.12.2020 року, [PERSON] з поважних причин був відсутній на роботі та не здійснював свої повноваження. \~ \~ \~ \~Відповідно до Наказу №126-ВДС від 20.05.2021 року Державного агентства автомобільних доріг України, [PERSON] оголошено догану за невиконання листів та доручень Укравтодору для впровадження КАФів, у т.ч. окремого доручення від 13.04.2021 року №60. Підстава: доповідна записка начальника Управління експлуатації та безпеки руху [PERSON] від 19.05.2021 року №ДЗ-75/09-00, Положення про Службу автомобільних доріг у Донецькій області, пояснення [PERSON] від 17.05.2021 №03-1470 (том 1,а.с.34-35) \~ \~ \~ \~Наказ містить висновок, що не зважаючи на необхідність і можливість виконання поставлених завдань із впровадження КАФів, керівником Служби не було вжито відповідних заходів. Порушення термінів з підключення КАФів до електроживлення та зв`язку призводить до фінансових втрат Бюджету України із надходжень за порушення правил швидкісного режиму транспортних засобів на автомобільних дорогах загального користування державного значення та збільшення кількості дорожньо-транспортних пригод… \~ \~ \~ \~Відповідно до окремого доручення №60 від 13.04.2021 року, Укравтодор доручило Службам автомобільних доріг виконати та звершити роботи зі встановлення необхідної кількості додаткових опор для монтажу КАФів та роботи з підключення визначених місць встановлення КАФів до мереж електропостачання та зв`язку до 16.04.2021 року.(том 1, а.с.70) \~ \~ \~ \~При цьому, з 05.04.2021 р. по 16.04.2021 р. (включно) позивач перебував на лікарняному, що підтверджується виданим у встановленому порядку листком непрацездатності, тобто станом на день надходження на адресу Служби згаданого вище окремого доручення позивач з поважної причини був відсутній на роботі. \~ \~ \~ \~Вище вже зазначалося, що листок непрацездатності є належним та достатнім доказом непрацездатності працівника в певний період та підставою звільнення від роботи. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~З пояснень, наданих листом від 13.05.2021 р. за вих. № 03-1433 за підписом заступника начальника Служби на адресу Укравтодору вбачається, що комплекс необхідних робіт було виконано належним чином і у визначений в окремому дорученні строк (додаток № 28 до позовної заяви). \~ \~ \~ \~Були надані пояснення, що роботи з підключення визначених місць встановлення КАФів до мереж електропостачання та зв`язку в термін до 16.04.2021 р. (протягом трьох днів) було неможливо виконати з об`єктивних причин, зокрема, але не виключно, з причини встановлених законодавством термінів розгляду документів операторами системи розподілу (ОСР) електроенергії (підприємствами обленерго). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Отже, зазначивши в окремому дорученні від 13.04.2021 р. термін його виконання до 16.04.2021 р., Укравтодор встановив для Служби завдання, яке було завідомо нездійсненним. \~ \~ \~ \~В постанові від 17.12.2018 р. по справі № 296/2799/16-ц Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду звернув увагу, зокрема, на таке: «[…] суд повинен установити не тільки факт невиконання працівником обов`язку, який входить до кола його трудових обов`язків, а й можливість виконання ним зазначеного обов`язку за встановлених судом фактичних обставинах справи […]». \~ \~ \~ \~При таких обставинах, суд прийшов до висновку, що оскаржувальний наказ винесено незаконно, та в діях позивача не вбачається умисного та винного невиконання доручення Укравтодору від 13.04.2021 року. \~ \~ \~ \~Відповідно до Наказу №202-К від 20.05.2021 року Державного агентства автомобільних доріг, звільнено [PERSON] , начальника Служби автомобільних доріг, 20.05.2021 року за систематичне невиконання без поважних причин покладених на нього обов`язків як працівника, до якого раніше застосовувались заходи дисциплінарного стягнення. Підстава: доповідні записки начальника Управління експлуатації та безпеки руху [PERSON] від 15.04.2021 року, від 19.05.2021 року, Положення про Службу, пояснення [PERSON] від 17.05.2021 року, наказ від 14.01.2021 року №6-ВДС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника Служби автомобільних доріг [PERSON] », наказ від 20.05.2021 року №125-ВДС, наказа від 20.05.2021 року №126-ВДС (том 1 а.с.36-39) \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1, 7 ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. \~ \~ \~ \~Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. \~ \~ \~ \~Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено ст. 148-149 КЗпП України. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. \~ \~ \~ \~Згідно з ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий договір до закінчення строку його чинності, можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадку систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного та громадського стягнення. \~ \~ \~ \~За передбаченими п. 3 ст. 40 КЗпП України підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. \~ \~ \~ \~У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або не зняті достроково (ст. 151 КЗпП України). \~ \~ \~ \~У справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, підлягають з`ясуванню обставини: - в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення; - чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за п. 3, 4, 7, 8 ст. 40, п. 1 ст. 41 КЗпП України; - чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст. ст. 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. \~ \~ \~ \~Для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України необхідна наявність сукупності таких умов: -порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; -невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; -невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичним; -враховуються тільки дисциплінарні й громадські стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів; -з моменту виявлення порушення до звільнення може минути не більше місяця. \~ \~ \~ \~При притягненні працівника до даного виду відповідальності, роботодавець повинен навести конкретні факти допущеного невиконання або неналежного виконання покладених на працівника трудових обов`язків, роз`яснити ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, врахувати обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. \~ \~ \~ \~Відповідної правової позиції дотримується Верховний Суд, зокрема, але не виключно, в постанові від 10.02.2020 р. по справі № 234/3836/18. \~ \~ \~ \~Пунктом 7.1. Положення про Службу автомобільних доріг у Донецькій області встановлено, що Службу автомобільних доріг у Донецькій області очолює начальник, який призначається на посаду і звільняється з посади Головою Укравтодору за погодженням з відповідними органами виконавчої влади. \~ \~ \~ \~Пунктом 1.2.1 Наказу Укравтодору від 09.10.2012 р. № 384 «Про порядок розгляду питань, пов`язаних з призначенням на посади та звільненням з посад керівників та керівних працівників галузі, винесення доган та резерв кадрів» передбачено, що призначення та звільнення начальника Служби здійснюється наказом Укравтодору за погодженням з органами місцевої влади. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 36 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» керівники підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, призначаються та звільняються з\~посад за погодженням з головою відповідної місцевої державної адміністрації, крім керівників установ, підприємств і організацій Збройних Сил та інших військових формувань України, Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції, а також керівників навчальних закладів, що призначаються на посаду за умовами конкурсу. \~ \~ \~ \~В постанові від 10.02.2020 р. по справі № 234/3836/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду зазначив, зокрема, таке: «судами установлено, що з питанням щодо погодження звільнення позивача з посади начальника Служби автомобільних доріг у Донецькій області Державне агентство автомобільних доріг України до Донецької обласної державної адміністрації не зверталось. Отже, встановивши наведені вище обставини, на підставі належної оцінки сукупності доказів та правильно застосувавши норми матеріального права до спірних правовідносин, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, правильно виходив з того, що звільнення позивача за п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України не можна вважати законним, у зв`язку з чим дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для визнання наказу про звільнення незаконним та про поновлення незаконно звільненого працівника на роботі зі стягненням середнього заробітку за час вимушеного прогулу». \~ \~ \~ \~Таким чином, ст. 36 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» та локальними правовими актами Укравтодору встановлений спеціальний порядок звільнення начальника Служби. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.10 Порядку погодження з Головою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, головами місцевих державних адміністрацій призначення на посади та звільнення з посад керівників підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого постановою КМУ від 09.10.2013 року №818, у разі погодження Головою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, головою місцевої держадміністрації пропозиції щодо погодження призначення на посаду та звільнення з посади керівника підприємства керівник центрального органу виконавчої влади видає у тижневий строк в установленому порядку наказ про призначення, а у дводенний строк наказ про звільнення. \~ \~ \~ \~Як підтвердження погодження звільнення [PERSON] з Донецької обласною державною адміністрацією, відповідачі надали копію погодження про звільнення [PERSON] . Головою облдержадміністрації від 05.01.2021 року (том.2, а.с.15, 133), отже наказ про звільнення повинен був винесений протягом 2 днів саме з цієї дати 05.01.2021 року. \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно до п.3 Порядку, у пропозиції щодо погодження звільнення з посади керівника підприємства зазначаються прізвище, ім`я та по батькові, дата народження, громадянство, найменування займаної посади на час подання документів, підстава для звільнення. \~ \~ \~ \~Отже, приймаючи рішення 20.05.2021 року про звільнення [PERSON] за систематичне невиконання без поважних причин трудових обов`язків, така підстава не могла бути узгоджена заздалегідь 05.01.2021 року, або ж створювалася штучно. \~ \~ \~ \~У зв`язку із чим суд прийшов до висновку, що звільнення [PERSON] було незаконним, без погодження місцевої держадміністрації, та з огляду на скасування попередніх наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, систематичність невиконання трудових обов`язків відсутня. \~ \~ \~ \~Крім того, в спірному наказі про звільнення також не конкретизовано, виконання яких саме «наказів та доручень» Укравтодору щодо проведення «аварійних робіт в рамках експлуатаційного утримання» не забезпечив позивач як начальник Служби. \~ \~ \~ \~Відповідач-1 не посилається на порушення позивачем правил внутрішнього трудового розпорядку, тому спір між сторонами зводиться виключно до змісту трудової функції позивача. \~ \~ \~ \~Щодо трудової функції позивача (змісту трудової функції), то наказ про звільнення містить посилання виключно на п. 7.2. Положення про САД у Донецькій області. \~ \~ \~ \~В пункті 7.2. Положення про САД у Донецькій області визначені повноваження (право певної діяльності в рамках здійснення трудової функції) начальника Служби, а не його безпосередні трудові обов`язки. При використанні цих повноважень начальник Служби користується певною дискрецією, тобто можливістю на власний розсуд визначити зміст конкретного рішення (поведінки) або вибору одного з кількох варіантів рішень (поведінки). Хоча повноваження майже завжди включають в себе і певні обов`язки особи, їх не можна повністю ототожнювати з трудовими обов`язками працівника. \~ \~ \~ \~В постанові від 28.11.2019 р. по справі № 219/14094/18-ц Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду звернув окрему увагу на таке: «[…] за змістом ст. 4 Конвенції Міжнародної Організації Праці № 158 про припинення трудових відносин з ініціативи підприємця 1982 року, яку ратифіковано Постановою Верховної Ради України від 04.02.1994 р. N 3933-XII, тягар доведення законної підстави для звільнення лежить на роботодавцеві, а отже, доводи заявника про те, що позивач не довела незаконності свого звільнення не може бути підставою для відмови у задоволення позову, оскільки такий висновок суперечить принципу розподілу тягаря доказування у трудових справах […]». \~ \~ \~ \~Таким чином, у зв`язку із незаконним звільненням, [PERSON] підлягає поновленню на роботі на посаді начальника Служби автомобільних доріг України. \~ \~ \~ \~Заперечення відповідачів зводяться до іншого трактування трудових обов`язків [PERSON] , та оскарження видачі листка непрацездатності за перід з 19.04.2021 року по 29.04.2021 року не має відношення до даного трудового спору, та не є доказом винної поведінки позивача та наявності в його діях (бездіяльності) порушення трудової дисципліни. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1, 2 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. \~ \~ \~ \~Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 32 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» у випадках стягнення на користь працівника середнього заробітку за час вимушеного прогулу в зв`язку з незаконним звільненням він визначається за загальними правилами обчислення середнього заробітку, виходячи з заробітку за останні два календарні місяці роботи. \~ \~ \~ \~Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою КМУ від 08.12.1995 р. № 100 (далі Порядок № 100). \~ \~ \~ \~Так, абз. 3 п. 2 Порядку № 100 встановлено, що середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 5 розділу IV Порядку № 100 нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. \~ \~ \~ \~Згідно з абз. 1, 3 п. 8 розділу IV Порядку № 100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні 2 місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства. \~ \~ \~ \~Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення. \~ \~ \~ \~Порядком № 100 не передбачено, що розрахункові місяці мають бути повністю відпрацьовані, якщо протягом двох місяців відпрацьовано хоча б один день, розрахунки проводитимуться виходячи із нарахованої за цей день заробітної плати. \~ \~ \~ \~Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 03.10.2018 р. по справі № 510/1782/13-ц \~ \~ \~ \~Двома місяцями, що передували події звільнення позивача, є квітень та березень 2021 року. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~довідки про\~доходи,\~виданої Службою,\~в березні\~2021\~року позивачу\~була нарахована\~заробітна плата\~у розмірі\~25500,00\~грн.,\~в квітні\~2021\~року \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ 3477,27\~грн.,\~а всього\~28977,27\~грн.,\~як зазначено\~в даній\~довідці середньоденна\~заробітна плата\~становить 1159,09\~грн. Іншої довідки про доходи та розмір середньоденної заробітної плати [PERSON] , відповідачами не представлено. \~ \~ \~ \~Виплата середнього заробітку проводиться за весь час вимушеного прогулу. І законом не передбачено будь-яких підстав для зменшення його розміру за певних обставин. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 25.05.2016 р. у справі № 6-511цс16 та постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.06.2018 р. у справі № 826/808/16. Отже, з відповідача Служби автомобільних доріг у Донецькій області підлягає стягненню середній заробіток\~за час\~вимушеного прогулу\~з 21.05.2021\~року по\~25.10.2021\~року,\~а саме\~за 158\~днів в\~сумі 183136,22\~грн.\~(сто\~вісімдесят три\~тисячі сто\~тридцять шість\~грн.\~22\~коп.) з утриманням податків і інших обов`язкових платежів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. \~ \~ \~ \~Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пунктах 9, 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», судам необхідно враховувати, що відповідно до статті 237-1 КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконного звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, порушення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди мають враховуватись вимоги розумності та справедливості. \~ \~ \~ \~Захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права, так і механізмом компенсації моральної шкоди, як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв`язку з посяганням на її трудові права та інтереси. \~ \~ \~ \~Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 03.10.2018 р. по справі № 510/1782/13-ц та інших постановах у справах відповідної категорії. \~ \~ \~ \~Зясувавши обставини справи, суд прийшов до висновку про незаконність наказів про накладення дисциплінарних стягнень та незаконності звільнення позивача, що є достатнім доказом наявності моральної шкоди. \~ \~ \~ \~Виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає необхідним стягнути зі Служби автомобільних доріг у Донецькій області (відповідача-2) на користь позивача в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 10000,00 грн. \~ \~ \~ \~\~Відповідно до ч.1,2 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що позовні вимоги позивача задоволено частково, з відповідача на ко-ко риспозивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, що складає 3934,67 грн.

Outcome: partial