Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-26 00:00:00

Позивач ставить питання про стягнення з відповідача на її користь в рахунок відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої працівником Управління служби безпеки України в Сумській області 7750,00 грн. Свої вимоги мотивує тим, що вона є власником автомобіля Hyundai Sonata, 2009 року випуску, д.н. [NUMBER] . Станом на 2016 рік цим автомобілем користувався її син. Саме за його керування, 4 жовтня 2016 року автомобіль був заблокований. Старший оперуповноважений [PERSON] з невідомих причин умисно розбив лобове скло автомобіля пістолетом, після чого прокуратурою Харківської області та відділу поліції Харківського ГУНП почали проводитися слідчі дії. 12 жовтня 2016 року лобове скло автомобіля було замінено, вартість ремонту становить 2750,00 грн. Крім цього, вказана подія спричинила моральну шкоду позивачу, т.я. потягла за собою душевні переживання, вживання заспокійливих. В судове засідання сторони не з`явилися про час та місце розгляду справи повідомлялися, представник позивача та представник відповідача подали письмові заяви про слухання у їх відсутність. Представник Державної казначейської служби України у Сумській області надав письмовий відзив, в якому в задоволенні позову просив відмовити. Зазначив, що сума моральної шкоди є завищеною та необгрунтованою, відсутні будь-які докази на її підтвердження (а. с. 30-31). Третя особа в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася. Ухвалою судді Зарічного районного суду м. Суми від 4 липня 2019 року відкрито провадження у даній справі, призначено підготовче судове засідання на 5 вересня 2019 року. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 5 вересня 2019 року призначено справу до судового розгляду на 12 листопада 2019 року. Протокольною ухвалою головуючого від 12 листопада 2019 року оголошено перерву в судовому засіданні до 25 листопада 2019 року, зобов`язано відповідача надати оригінали документів для огляду в судовому засіданні. 25 листопада 2019 року відкладено розгляд справи у зв`язку із зайнятістю судді в іншому судовому засіданні до 27 листопада 2019 року. Суд, вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного: Позивач є власником автомобіля Hyundai Sonata, 2009 року випуску, д.н. [NUMBER] , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] (а.с.10). Рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 2 листопада 2018 року (справа №591/6032/17) визнано дії старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах першого сектору ВБКОЗ УСБУ в Сумській області [PERSON] протиправними в частині розбиття скла автомобіля Hyundai Sonata, 2009 року випуску, д.н. [NUMBER] , що відбулося 4 жовтня 2016 року (а.с.11-14). Постановою Сумського апеляційного суду від 4 лютого 2019 року рішення першої інстанції залишено без змін (а.с.16). Таким чином судовим рішенням встановлена неправомірність дій вказаної посадової особи органу досудового розслідування. Згідно товарного чеку ФОП [PERSON] від 12 жовтня 2016 року вартість робіт із заміни лобового скла автомобіля Hyundai Sonata, 2009 року випуску становить 2750, 00 грн. (а.с.10). Як вбачається з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб-підприємців та громадських формувань, ФОП [PERSON] займається, зокрема, склінням та ремонтом автотранспортних засобів. Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені нормами статей 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 цього Кодексу). Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України. Відповідно до цієї норми обов`язок відшкодувати завдану шкоду потерпілому покладається не на посадову особу, незаконним рішенням, дією чи бездіяльністю якої завдано шкоду, а на державу. Встановлено, що спірні правовідносини між сторонами виникли з підстав неправомірних дій посадової особи оперуповноваженого в особливо важливих справах першого сектору ВБКОЗ УСБУ в Сумській області [PERSON] Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода, зокрема, може полягати у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Отже, моральну шкоду розуміють як втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що вимога про стягнення матеріальної шкоди в сумі 2550,00 грн. підтверджена доказами та підлягає задоволенню, в частині стягнення моральної шкоди достатньою та обгрунтованою є сума в розмірі 1500,00 грн. Між позивачем та адвокатом Молібог Ю.М. 20 квітня 2019 року укладено договір про надання правничої допомоги. Згідно акту здачі-прийняття робіт (надання послуг) №05 від 02 липня 2018 року вартість виконаних робіт становить 5000,00 грн. Зокрема, адвокатом надано позивачу наступні послуги: попереднє опрацювання матеріалів - 1 год., опрацювання законодавчої бази, що регулює спірні правовідносини, формування правової позиції, консультування щодо необхідності отримання додаткових матеріалів та їх отримання для справи - 2 год., складання позовної заяви, розрахунків, подання подову до суду - 4 год. (а.с.20). Суд приходить до висновку, що сума витрат на правову допомогу в розмірі 5000,00 грн. є завищеною, та вважає за доцільне стягнути витрати на правову допомогу в розмірі 2000,00 грн. Згідно ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать в т.ч. і витрати на професійну правничу допомогу. Крім того, у відповідності зі ст. 141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути на користь позивача судовий збір у сумі 768,40 грн. та 2000,00 грн. витрат на правову допомогу.

Outcome: partial