Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-11 00:00:00

Позивач товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробнича компанія «ЕКОФАРМ» звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області з позовною заявою до відповідача [PERSON] про захист ділової репутації та відшкодування моральної шкоди, мотивуючи свої вимоги тим, що співробітниками ТОВ «НВК «ЕКОФАРМ» під час моніторингу соціальної мережі «Фейсбук» було зафіксовано факт розміщення допису щодо лікарського препарату «Протефлазід». [INFO] в соціальній мережі «Фейсбук» на сторінці «[INFO] » був розміщений допис за посиланням [INFO], в якому поширювалась негативна інформація про противірусні препарати, серед яких згадується лікарський засіб «Протефлазід», а саме: «[INFO]». Після розміщення у соціальній мережі «Фейсбук» зазначеної статті, інформація за посиланням на першоджерело почала з`являтись в мережі «Інтернет» на інших сайтах, що викликає неабиякий резонанс серед читачів вказаних ресурсів, та як наслідок подальше поширення у мережі. З огляду на те, що стаття розміщена на ресурсах з вільним доступом для всіх користувачів мережі «Інтернет», інформація адресована невизначеному колу осіб, тобто має місце поширення інформації. Позивач вважає поширену інформацію недостовірною та такою, що не відповідає дійсності, а також дискредитує та порочить ділову репутацію виробника препарату «Протефлазід» - товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробнича компанія «ЕКОФАРМ». На підтвердження недостовірності інформації наголошує, що препарат «Протефлазід», краплі, є лікарським засобом офіційно зареєстрованим в Україні, що підтверджується реєстраційним посвідченням №UA/4220/01/01 (термін дії з 17.02.2016 по 17.02.2021). Діюча інструкція щодо медичного застосування засобу затверджена Наказом МОЗ України №761 від 04.07.2017 року. Пройшовши державну реєстрацію препарат є перевіреним щодо безпечності, ефективності та якості. Вказує, що ефективність та добра переносимість препарату «Протефлазід», краплі, при лікуванні вірусних захворювань (грипу та ГРВІ, герпесу, папіломавірусної інфекції, гепатиту, ВІЛ) підтверджується численними доклінічними дослідженнями, у науково-практичних та клінічних дослідженнях, а також рекомендований МОЗ України. Таким чином, позивач вважає дії відповідача щодо поширення у соціальній мережі «Фейсбук» недостовірної інформації про препарат «Протефлазід» такими, що посягають на товарний знак, що належить ТОВ «НВК «ЕКОФАРМ», знижують престиж та підривають довіру до діяльності компанії, чим завдають витрат немайнового характеру, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом, в якому просив визнати зміст та назву статті «[INFO]», розміщеної у мережі «Фейсбук» на сторінці «[INFO]» за посиланням [INFO] недостовірною інформацією та такою, що порушує особисті немайнові права позивача щодо товарного знаку «Протефлазід», зобов`язати відповідача видалити допис на сторінці «Фейсбук» «[INFO] », зобов`язати відповідача спростувати недостовірну інформацію, розмістивши відповідний допис у той самий спосіб, а також стягнути судові витрати та шкоду, завдану діловій репутації, яку оцінює в 1 000 000 (один мільйон) гривень. 07.06.2018 року на адресу суду надійшла заява про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , що належить на праві приватної власності [PERSON] (а.с.132-133 т.1), яку суд ухвалою від 07.06.2018 року задовольнив частково, наклав арешт на вищезазначене нерухоме майно відповідача у межах суми стягнення - 1 000 000 (один мільйон) гривень (а.с.136 т.1). В судовому засіданні представники позивача - адвокати Шупеня В.М., Семерга С.І., а також за довіреністю Грищенко І.С. уточнені (збільшені) позовні вимоги підтримали та просили суд останні задовольнити, з підстав, зазначених у заяві про уточнення (збільшення) позовних вимог (а.с.141-147 т.1). В судовому засіданні представник відповідача - адвокат Спірідонов В.В. позов не визнав та просив суд у задоволенні останнього відмовити з мотивів, зазначених у відзиві на позовну заяву (а.с.50-51 т.1). Заслухавши пояснення сторін, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку у сукупності з оголошеними та дослідженими матеріалами справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що препарат «Протефлазід» перереєстрований як лікарський засіб згідно наказу МОЗ України від 17.02.2016 року №104. Реєстраційне посвідчення №UA/4220/01/01 оформлене 19.02.2016 року (а.с.9 т.1). Виробниками(ом) лікарського противірусного засобу «Протефлазід» є ПАТ «Фітофарм», КП «Луганська обласна «Фармація», ПАТ «Біолік», ТОВ «Тернофарм» - виробництво з повним циклом; ПАТ «Фармак» - фасування готової продукції (а.с.9 зворот т.1). 30.04.1999 року [PERSON] отримав свідоцтво на знак для товарів і послуг на торгову марку «Протефлазід», згідно якого охорона об`єкта права інтелектуальної власності поширюється на товари: фармацевтичні препарати, включаючи противірусні препарати відповідно до класу 5 Ніццької класифікації (а.с.21 т.1). 15.08.2005 року у бюлетені №8 було опубліковано доповнення до свідоцтва на знак для товарів і послуг про передачу права власності на товарний знак «Протефлазід» товариству з обмеженою відповідальністю «Науково-виробнича компанія «ЕКОФАРМ» (а.с.22 т.1). [INFO] у соціальній мережі «Facebook» на особистій сторінці [PERSON] «[INFO]» за посиланням [INFO] був опублікований допис під назвою «[INFO].». В тексті йдеться про «[INFO]», «[INFO]». Матеріали справи містять дослідження та аналіз тексту статті (допису) на сторінці соціальної мережі «Фейсбук» «[INFO]» від 04.06.2018 року №18-128, проведенного доктором філологічних наук, доцентом кафедри журналістики та мовної комунакації Національного університету біоресурсів і природокористування України [PERSON] , на замовлення сторони позивача, згідно якого вбачається, що слово фуфломіцин має виразну негативну семантику, кваліфікує окремі препарати (ліки) як такі, що не лікують. Слово «фуфломіцин» застосовано безпосередньо до власної назви Протефлазід. У наданому для мовознавчого дослідження тексті назву Протефлазід вжито в негативному контексті (а.с.82-84 т.1). Також, матеріали справи містять економічне дослідження завданої шкоди діловій репутації юридичній особі ТОВ «НВК «Екофарм» в результаті публікації статті [PERSON] від 05.06.2018 року №84, проведенного членом-кореспондентом Національної академії наук України, доктором економічних наук, професором, завідувачем кафедри виробничого та інвестиційного менеджменту Національного університету біоресурсів і природокористування України [PERSON], на замовлення сторони позивача, відповідно до якого у 2017 році позивачу нанесено шкоду через недоотримання 1 732 907 грн. валового прибутку в силу втрати частки внутрішнього ринку. Втрачені можливості склали 31,5 тис. дол. США через припинення погодження протоколу про наміри для заключення контракту на поставку продукції. Оцінювання репутаційних втрат ТОВ «НВК «Екофарм» за показниками втраченого прибутку, інвестиційних можливостей, моральних втрат може значно збільшити обсяг завданої шкоди від публікації статті [PERSON] (а.с.90-62 т.1). Однак, даючи правову оцінку вищезазначеним дослідженням, суд не вбачає за можливе розглядати такі дослідження як належні, допустимі, достовірні та достатні докази, оскільки останні являються саме дослідженнями фахівців у відповідній галузі, проведеними на замовлення сторони позивача, а не висновками експертів і, відповідно, вказані дослідження не відповідають вимогам ч.7 ст.102, ч.5 ст.106 ЦПК України, тоді як в матеріалах справи містяться інші належні та допустимі докази з вищевказаних питань. Так, стороною відповідача надано суду висновок Київської незалежної судово-експертної установи за результатами проведення семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи від 10.09.2018 року №2629, який відповідає вимогам положень ст.ст.102, 106 ЦПК України та відповідно до якого експертом встановлено, що висловлювання [PERSON] , наведене у дописі на сторінці «[INFO] » є оціночними судженнями, а не фактичними твердженнями; суб`єктивна думка, висловлена [PERSON] не має брутальної, принизливої чи непристойної форми, що принижує ділову репутацію ТОВ «НВК «ЕКОФАРМ» (а.с.200-210 т.1). Більше того, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 30.10.2018 року у даній справі було призначено судову семантико-текстуальну (лінгвістичну) експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (а.с.3-4 т.2). Згідно висновку експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судово-лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи від 16.05.2019 року №25819/25820/18-39 судові експерти дійшли наступних висновків: мовні засоби, що виступають у якості непристойної форми вираження думки - відсутні; інформація, висловлена у дописі має негативний характер та вказує на неефективність медичного препарату «Протефлазід»; інформація негативного характеру щодо неефективності противірусних засобів, у тому числі, медичного препарату «Протифлазід» - викладена у формі оціночного судження; інформація про те, що лікування препаратом «Протифлазід» не призводить до потрібних результатів, а саме, не зменшує симптоми захворювання та не запобігає виникненню на їх основі нових захворювань - висловлена у формі фактичного твердження (а.с.25-35 т.2). Крім того, на адресу суду від сторони позивача надійшов ще один висновок експерта Незалежного інституту судових експертиз за результатами лінгвістичного (семантико-текстуального) дослідження №9290 від 26.04.2019 року, за результатами якого експерт дійшов висновку, що у тексті досліджуваної публікації наявні висловлювання, що мають брутальну, принизливу форму негативного характеру щодо препарату «Протифлазід»; фрагменти тексту викладені у формі фактичного твердження, а не оціночного судження; інформація містить заклики щодо не використання препарату «Протифлазід» (а.с.46-56 т.2). Відповідно до статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Згідно із статтями 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації. Юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині (ч.1 ст.91 ЦК України). Так, відповідно до положень ч.1 ст.94, ст.277 ЦК України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на спростування поширеної відносно неї недостовірної інформації, якою порушено її особисті немайнові права. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності. У силу статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Більше того, повинно бути зроблене чітке розмежування між констатацією фактів та оціночними судженнями. У той час як наявність фактів може бути продемонстровано, достовірність оціночних суджень не піддається доведенню. Вимогу доводити достовірність оціночних суджень неможливо виконати, вона порушує свободу думки як таку, що є базовою частиною права, гарантованого статтею 19 Конвенції (Lingens, cited above, p. 28, п. 46). Поряд з інформацією чи даними, що підлягають перевірці, стаття 10 захищає погляди, критичні зауваження або припущення, правдивість яких не може бути піддана перевірці на правдивість. Оціночні судження також користуються захистом - це передумова плюралізму поглядів. У п.18 постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 року зазначено, що обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. З метою доведення стороною відповідача, що інформація, висловлена у дописі щодо лікувальних властивостей препарату «Протефлазід» є достовірною, представником відповідача адвокатом Спірідоновим В.В. зазначено у повідомленні про докази (а.с.199 т.1) про існування та дію в Україні уніфікованих клінічних протоколів. Правовий режим клінічних протоколів визначається Законом України «Основи законодавства України про охорону здоров`я», Методикою розробки та впровадження медичних стандартів медичної допомоги на засадах доказової медицини, затвердженою Наказом МОЗ України від 28.09.2012 року №751. Також Наказом МОЗ України від 28.09.2012 року №751 затверджено Положення про реєстр медико-технологічних документів зі стандартизації медичної допомоги. Відповідно до п.2 ч.3 ст.14-1 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я» клінічний протокол - уніфікований документ, який визначає вимоги до діагностичних, лікувальних, профілактичних та реабілітаційних методів надання медичної допомоги та їх послідовність. Такими клінічними протоколами є, зокрема, Уніфікований клінічний протокол первинної медичної допомоги дорослим та дітям «Гострі респіраторні інфекції» (далі - УКПМД «Гострі респіраторні інфекції») , затверджений Наказом МОЗ України від 16.07.2014 року №499 та Уніфікований клінічний протокол первинної, вторинної (спеціалізованої) медичної допомоги дорослим та дітям «Грип» (далі - УКПМД «Грип»), затверджений Наказом МОЗ України від 16.07.2014 року №499. Як зазначено в Інструкції для медичного застосування лікарського засобу «Протефлазід», препарат застосовується для лікування та профілактики, зокрема, грипу та інших ГРВІ (гострих респіраторних вірусних інфекцій). Відповідно до п.1.9 УКПМД «Гострі респіраторні інфекції» в етіологічній структурі ГРІ найбільша частка належить вірусам і на сьогодні відома значна кількість збудників ГРВІ, які переважно належать до 9 різних груп вірусів - грип, парагрип, адено-, РС- (респіраторно-синцитіальний), пікорна-, корона-, рео-, ентеро- та герпесвіруси. Згідно п.п.4.5.1. УКПМД «Грип» на сьогоднішній день існує небагато лікарських засобів з доведеною противірусною ефективністю по відношенню до вірусів грипу. Це занамівір та озельтамивір. Відповідно до відомостей міжнародної системи класифікації лікарських засобів (АТХ класифікація) та УКПМД «Грип» при лікуванні грипу призначаються інгібітори нейрамінідази, що являються противірусними засобами прямої дії (J05AH Озельтамівір, Занамівір ), у той час як препарат «Протефлазід» віднесено до групи J05AX «Інші противірусні». Таким чином, судом проведено детальний аналіз усіх наявних у матеріалах справи доказів, висновки експертів та посилання сторони відповідача на достовірність викладеної у дописі інформації щодо лікувальних властивостей лікарських засобів з противірусною дією та достовірно встановлено, якими міжнародно-визнаними лікарськими засобами дійсно рекомендовано лікувати грип та інші ГРВІ на основі доказової медицини, а також наявність оціночних суджень [PERSON] у дописі на сторінці «Фейсбук», викладених у формі сатирично забарвлених висловлювань. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. З аналізу статті 16 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» суд не вбачає порушення прав позивача на знак для товарів і послуг «Протефлазід», оскільки розміщення допису у мережі «Фейсбук» у цьому випадку не мало на меті використання знаку у комерційних цілях, тобто у розумінні вказаної норми закону товарний знак «Протефлазід» не наносився на будь-який товар та не використовувався у соціальних мережах з метою одержання прибутку, а тому виключне право власника свідоцтва на заборону поширення інформації про торговельну марку не поширюється на некомерційне використання такого знаку. Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Даючи юридичну оцінку доказам, наявним у матеріалах справи, враховуючи те, що відсутні докази, які б підтверджували заподіяння діловій репутації ТОВ «НВК «ЕКОФАРМ» шкоди, наявність оціночних суджень у дописі на сторінці «Фейсбук» « [INFO] », а фактичні твердження мають достовірне джерело інформації, суд вважає, що у задоволенні позовних вимог про захист ділової репутації та відшкодування моральної шкоди слід відмовити. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed