Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-27 00:00:00

Позивач у липні 2015 року звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] року померла його матір [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді будинку [ADDRESS]. За життя його мати належне їй на праві власності майно спадкувала йому, своєму синові та донці - [PERSON], в наступному «[PERSON]» в рівних частках. В шестимісячний строк до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини з заявою про прийняття спадщини не звертався, так як м. Донецьк є територією проведення антитерористичної операції, на якій органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження. Він, як спадкоємець за заповітом фактично вступив в управління спадковим майном, від спадщини не відмовлявся. Визнання причини пропуску строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини поважними необхідно позивачу для встановлення йому додаткового строку для звернення з цією заявою до нотаріальної контори. Відповідно до розпорядження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 року № 27/0/38-14 дана позовна заява підлягає розгляду Дзержинським міським судом Донецької області. Позивач в судове засідання не з'явився, надавши суду письмову заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутності, заявлені позовні вимоги підтримує повністю. Належно повідомлений представник відповідача в судове засідання не з'явився з невідомих причин, заяву про причини неявки або про розгляд справи за його відсутності суду не надавав, тому суд розглядав справу на підставі ст. 224 ЦПК України заочно. Третя особа по справі - [PERSON] в судове засідання не з'явилася, надавши суду письмову заяву, в якій просила розглянути справу у її відсутності, проти заявленого позову не заперечує. Дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до вимог ст.ст. 1268, 1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Як вбачається з матеріалів справи [INFO] року померла [PERSON] (а.с. 8), яка є матір'ю позивача по справі. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на житловий будинок [ADDRESS], який належав їй на праві власності (а.с. 10-12). За життя мати позивача по справі належне їй на праві власності майно спадкувала йому, своєму синові та донці - [PERSON], в наступному «[PERSON]» в рівних частках. Даний факт підтверджено заповітом, складеним і посвідченим 26.09.2011 року державним нотаріусом Третьої донецької державної нотаріальної контори Шевченко О.М. (а.с. 9). Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) (а.с. 19-22) після смерті [PERSON], яка настала [INFO] року, з заявою про прийняття спадщини до Дзержинської державної нотаріальної контори ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Виходячи із цього принципу, суд не може за власною ініціативою збирати докази або робити інші процесуальні дії, направлені на збирання доказів, а лише оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. За таких обставин, суд, оцінивши зазначені позивачем обставини, вважає пропуск строку для прийняття спадщини поважним, позовні вимоги повністю доведеними, тому позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved