Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-18 00:00:00

Позивач Чернівецька міська рада звернувся до суду з позовом до [PERSON] , де третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача виступає Мале приватне підприємство «Югікомп», про відшкодування збитків. В позові вказують, що на підставі договору купівлі-продажу від 29.12.2002 року Мале приватне підприємство «Югікомп» набуло право власності на цілісний майновий комплекс загальною площею 510,00 кв.м., що складався з: адміністративної будівлі літ.А площею 423,50 кв.м., службової будівлі літ.Б площею 57,70 кв.м., службової будівлі літ.В площею 28,80 кв.м., навіс літ.Д за адресою: [ADDRESS] . Пунктом 2.3 рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради від 12.05.2003 року №347/10, МПП «Югікомп» дозволено переобладнати під готельний комплекс з приміщеннями оздоровчого комплексу, перукарні, ресторану, бару та ігрових автоматів власних приміщень по [ADDRESS] . Пунктом 3.3 рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради від 26.02.2007 року №151/3 внесено зміни до зазначеного вище пункту, а саме: після слів «...власних приміщень...» доповнено словами «... з добудовою...». Згідно пункту 2.2. рішення виконавчого комітету міської ради від 25.05.2010 року №325/9, внесено зміни до рішення від 12.05.2003 року №347/10, а саме: слова «...готельний комплекс з приміщеннями оздоровчого комплексу, перукарні, ресторану, бару та ігрових автоматів...» замінено словами « ...житловий будинок з об`єктами соцкультпобуту... ». Відповідно до частин 1-3 статті 27-1 Закону України «Про планування і забудову територій» редакції 2010 року, створення і розвиток інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів належить до відання відповідних органів місцевого самоврядування. Замовник, який має намір здійснити будівництво об`єкта містобудування у населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь (внесок) замовника у створенні і розвитку інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту полягає у відрахуванні замовником після прийняття об`єкта в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Частинами 5-7 статті 27-1 Закону України «Про планування і забудову територій», передбачено, що створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів належить до відання відповідних органів місцевого самоврядування. Замовник, який має намір здійснити будівництво об`єкта містобудування у населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь (внесок) замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту полягає у відрахуванні замовником після прийняття об`єкта в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Так, згідно пункту 3.4. зазначеного вище рішення виконавчого комітету міської ради від 25.05.2010 року №325/9, МПП «Югікомп» зобов`язано звернутися до департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин міської ради щодо укладання договору про пайову участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста з наданням документів, що підтверджують вартість будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування, з техніко-економічними показниками. Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №177587992 від 15.08.2019 року громадянин [PERSON] , 06.09.2017 року набув права власності на 99% незавершеного будівництвом багатоквартирного житлового будинку із об`єктами соцкультпобуту. Разом із цим, згідно зазначеної вище Інформації, 04.04.2018 року за [PERSON] зареєстровано право оренди земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 0,1063 га., кадастровий номер 7310136300:05:001:0009 на строк до 19.02.2023 року. Як вбачається з реєстру дозвільних документів Державної архітектурно- будівельної інспекції України від 27.08.2019 року та акту готовності від 07.12.2018 року, Відповідачем 07.08.2018 року переоформлено на себе дозвільні документи щодо набуття права на виконання будівельних робіт на [ADDRESS] . Таким чином, саме 07.08.2018 року Відповідач набув статусу Замовника у розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Як вбачається із акта готовності об`єкта до експлуатації від 07.12.2018 року, який складений Відповідачем, в графі щодо сплати пайової участі, ним зазначено про сплату пайової участі на підставі договору від 27.05.2004 року. Однак, дана обставина не відповідає дійсності, оскільки такого договору з Чернівецькою міською радою ним не укладалось, кошти не сплачувались. Також Відповідач набув статусу Замовника лише у 2018 році, що також спростовує твердження [PERSON] про сплату пайової участі. Згідно з частинами 2, 5, 9, 10 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката. Як вбачається з реєстру дозвільних документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 23.08.2019 року, інспекцією видано Відповідачу сертифікат відповідності об`єкта до експлуатації від грудня 2018 року ЖУ 163183451596, на підставі зазначеного вище акта готовності об`єкта до експлуатації. Так, за наслідками будівництва, як вбачається із акта готовності від 07.12.2018 року, загальна площа об`єкта містобудування становить 2684,94 кв.м. Вказують, що за наслідками проведених розрахунків, величина пайової участі складає 2530003,18грн. Згідно статті 22 ЦК, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Стаття 1166 ЦК передбачає, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до частини 2 статті 1193 ЦК, якщо груба необережність потерпілого сприяла виникненню або збільшенню шкоди, то залежно від ступеня вини потерпілого (а в разі вини особи, яка завдала шкоди, - також залежно від ступеня її вини) розмір відшкодування зменшується, якщо інше не встановлено законом. Враховуючи, що на день звернення з позовом до суду Відповідач не відреагував на лист виконавчого органу міської ради - Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин та не сплатив кошти, міська рада змушена звернутися з цією позовною заявою до суду для захисту своїх прав та спонукання Відповідача до зобов`язань, що передбачені законодавством. Разом із цим, вважають, що введення об`єкта містобудування більше пів року тому та невжиття відповідних заходів, свідчать про спробу Відповідача (замовника) уникнути виконання обов`язку по сплаті внеску з пайової участі до інфраструктури міста. На основі викладеного, позивач просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з [PERSON] на користь Чернівецької міської ради заподіяні збитки в сумі 2530003,18 грн. пайової участі та витрати зі сплати судового збору в розмірі 37950,05 грн. Представники позивача в судове засідання, призначене на 19.10.2020 року не з`явились, однак спрямували до суду заяву, згідно якої просять справу розглянути за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному об`ємі. Будучи присутніми в ході судового розгляду справи, представники позивача позов підтримали та просили його задовольнити посилаючись на обставини зазначені в позові та відповіді на відзив (а.с.132-135). Відповідач та представник відповідача [PERSON] в судове засідання, призначене на 19.10.2020 року не з`явились, будучи належним чином повідомленими про день і час розгляду справи. Також, представник відповідача спрямувала до суду відзив на позовну заяву, згідно якого вказують, що з виконавчим комітетом Ленінської районної ради в м.Чернівці угоду про фінансування ремонту і реконструкції фасадів укладало саме МПП «Югікомп», яке й сплатило 27.05.2004 року пайовий внесок в сумі 2026,00 грн. на користь ЧМР. Вважає, що оскільки рішенням виконавчого комітету ЧМР від 26.02.2007 року визнано участь саме МПП «Югікомп» у реконструкції та добудові до спірного приміщення по [ADDRESS] , то, таким чином, позивач визнав те, що пайова участь забудовником була сплачена у 2004 році. Крім того, посилається на те, що Положенням про порядок залучення та встановлення розміру пайової участі (внеску) фізичних та юридичних осіб у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Чернівці від 24.12.2008 року було передбачено, що договір про пайову участь укладається не пізніше 15-ти робочих днів з дня реєстрації звернення, але до одержання дозволу на виконання будівельних робіт. Таким чином, вважає, що позивачем було порушено їх же рішення. Крім цього, звертає увагу суду на те, що окрім отримання замовником (МПП «Югікомп») дозволу на виконання будівельних робіт, третій особі також було надано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки. А також, посилається на те, що рішенням виконкому ЧМР від 11.12.2018 року було присвоєно поштові адреси спірному об`єкту нерухомого майна, що також, на думку представника відповідача, свідчить про порушення позивачем їх же рішень. Також, вказує на те, що МПП «Югікомп» намагались ввести в експлуатацію спірне приміщення в [ADDRESS] з липня 2015 року, вказавши його кошторисну вартість в розмірі 8766167,00 грн., однак Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції безпідставно повертало їм документи. Крім цього, вказує на те, що спірні правовідносини носять триваючий характер, а позивач з 2003 року по 2015 рік не вчиняв жодних дій на захист свого порушеного права, чим, на думку представника відповідача, пропустив строк позовної давності. Крім цього, вважає, що позивачем невірно розраховано суму пайового внеску, який має становити 1% від кошторисної вартості в розмірі 8766167,00 грн. Просить суд відмовити в задоволенні позову ЧМР (т.1 а.с.63-76). Представник третьої особи в судове засідання, призначене на 19.10.2020 року не з`явився, однак спрямував до суду письмові пояснення на позов, згідно яких просять відмовити в задоволенні позову, оскільки вважають його безпідставним та необґрунтованим (т.1 а.с.151-158). Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст.247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно дослідивши і оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд приходить до висновку, що вимоги позовної заяви є обґрунтованими і підлягають до задоволення. Судом встановлено, що Мале приватне підприємство «Югікомп» на підставі договору купівлі-продажу від 29.12.2002 року набуло право власності на цілісний майновий комплекс загальною площею 510,00кв.м., що складався з: адміністративної будівлі літ.А площею 423,50кв.м., службової будівлі літ.Б, площею 57,70кв.м., службової будівлі літ.В площею 28,80кв.м., навіс літ.Д за адресою [ADDRESS] , що підтверджується копією даного договору (т.1 а.с.31-32). 23.04.2003 року Мале приватне підприємство «Югікомп» звернулось з заявою до директора департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин [PERSON] про надання дозволу на реконструкцію приміщень майнового комплексу по [ADDRESS] під комплекс приміщень готелю із приміщенням оздоровчого комплексу, перукарні, ресторану, бару та ігрового залу, що підтверджується копією даної заяви (т.1 а.с.30). Пунктом 2.3. рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради від 12.05.2003 року №347/10, МПП «Югікомп» дозволено переобладнати під готельний комплекс з приміщеннями оздоровчого комплексу, перукарні, ресторану, бару та ігрових автоматів власних приміщень по [ADDRESS] , які належать йому згідно договору купівлі-продажу нерухомого майна від 29.12.2002 року, що підтверджується копією даного рішення (т.1 а.с.28-29). Також п.8 вказаного рішення забудовникам запропоновано укласти угоди на фінансування ремонту і реставрації фасадів і покрівель по вул.Б.Хмельницького . 26.02.2007 року пунктом 3.3 рішенням виконавчого комітету Чернівецької міської ради №151/3 внесено зміни в пункт 2.3. рішення виконавчого комітету міської ради від 12.05.2003 року №347/10 щодо надання дозволу МПП «Югікомп» на реконструкцію під готельний комплекс з приміщенням оздоровчого комплексу, перукарні, ресторану, бару та ігрових автоматів власних приміщень по [ADDRESS] а саме: після слів «… власних приміщень…» доповнити словами «…з добудовою …», далі за текстом (підстава: заява МПП «Югікомп» від 03.11.2005 року №8-3939), (т.1 а.с.27). 25.05.2010 року пунктом 2.2. рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради від №325/9 внесено зміни до рішення виконавчого комітету міської ради від 12.05.2003 року №347/10 «Про надання дозволу суб`єктам підприємницької діяльності на переобладнання приміщень, будівництво і реконструкцію об`єктів, влаштування літніх майданчиків, передачу функцій замовника на завершення будівництва, внесення змін в раніше прийняті рішення» щодо надання дозволу МПП «Югікомп» на реконструкцію під готельний комплекс з приміщеннями оздоровчого комплексу, перукарні, ресторану, бару та ігрових автоматів…» замінено словами «...житловий будинок з об`єктами соцкультпобуту...», далі за текстом (підстава: заява МПП «Югікомп», зареєстрована 11.05.2010 року за № 8-2302 (т.1 а.с.26). Тобто, МПП «Югікомп» не завершивши будівництво готельного комплексу, 11.05.2010 року звернулось з заявою за №8-2302 про намір будівництва житлового будинку з об`єктами соцкультпобуту на [ADDRESS] . Новий намір забудови (житлового будинку) заявлений МПП «Югікомп» після набрання чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сприяння будівництву» №509-VІ, яким внесені зміни до Закону України «Про планування і забудову територій», доповнивши статтею 27-1. Відповідно до частини 2 ст. 27-1 вказаного Закону Замовник, який має намір здійснити будівництво об`єкта містобудування у населеному пункті, та соціальної інфраструктури населеного пункту зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Відповідно до ст.1 Закону України «Про планування і забудову територій» (який втратив чинність 12.03.2011 року), намір забудови - заява (клопотання) фізичної або юридичної особи, подана у встановленому законом порядку щодо забудови земельної ділянки або певної території із зазначенням призначення будівлі, споруди та орієнтовних характеристик забудови. Статтею 27-1 Закону України «Про планування і забудову територій», яка була чинна станом на 2010 рік, передбачено, що створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів належить до відання відповідних органів місцевого самоврядування. Замовник, який має намір здійснити будівництво об`єкта містобудування у населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь (внесок) замовника у створенні і розвитку інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту полягає у відрахуванні замовником після прийняття об`єкта в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Пунктом 3.4. рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради від 25.05.2010 року №325/9 суб`єктів містобудування, визначених цим рішенням (зокрема МПП «Югікомп») до одержання дозволу на виконання будівельних робіт, зобов`язано звернутися до департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин міської ради щодо укладення договору про пайову участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста з наданням документів, що підтверджують вартість будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування з техніко-економічними показниками (а.с. 26 зв.). Частинами 9-12 ст.27-1 Закону України «Про планування і забудову територій» встановлено, що розмір пайової участі (внеску) замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту визначається не пізніше десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше п`ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до одержання дозволу на виконання будівельних робіт. Істотними умовами договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту є: розмір пайового внеску; терміни (графік) оплати пайового внеску; відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайового внеску (участі) замовника у створення інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Тобто, вказані вище норми закону покладють на замовника будівництва обо`вязок звернення до органу місцевого самоврядування з метою укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населенного пункту. 17.02.2011 року Верховною радою України прийнято Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», з прийняттям якого втратив чинність Закон України «Про планування і забудову територій». Відповідно до ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності обо`вязок звернення до органу місцевого самоврядування з метою укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту покладено також на замовника будівництва. З аналізу ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в цілому вбачається, що законодавцем визначено зобов`язання саме замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, що, у свою чергу, має відбуватись згідно з Порядком залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, затвердженим органом місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №177587992 від 15.08.2019 року громадянин [PERSON] , 06.09.2017 року набув права власності на 99% незавершеного будівництвом багатоквартирного житлового будинку із об`єктами соцкультпобуту. Крім того, 04.04.2018 року за [PERSON] зареєстровано право оренди земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 0,1063 га., кадастровий номер 7310136300:05:001:0009 на строк до 19.02.2023 року, що підтверджується копією даної довідки (т.1 а.с.21-25). Згідно реєстру дозвільних документів Державної архітектурно- будівельної інспекції України від 27.08.2019 року та акту готовності від 07.12.2018 року, [PERSON] 07.08.2018 року переоформлено на себе дозвільні документи щодо набуття права на виконання будівельних робіт на [ADDRESS] , що підтверджується копією даних документів (т.1 а.с.16-20). Таким чином, суд вважає, що з 07.08.2018 року [PERSON] набув статусу Замовника у розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Згідно частин 2, 3 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Відповідно до частин 5-9, 11 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, - для нежитлових будівель та споруд; 2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Органам місцевого самоврядування забороняється вимагати від замовника будівництва надання будь-яких послуг, у тому числі здійснення будівництва об`єктів та передачі матеріальних або нематеріальних активів (зокрема житлових та нежитлових приміщень, у тому числі шляхом їх викупу), крім пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, передбаченої цією статтею, а також крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 30 цього Закону. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. У разі зміни замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму коштів, сплачених попереднім замовником відповідно до укладеного ним договору про пайову участь. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Інформація щодо договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту та його виконання зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації. Як вбачається із акта готовності об`єкта до експлуатації від 07.12.2018 року, який складений Відповідачем, в графі щодо сплати пайової участі, ним зазначено про сплату пайової участі на підставі договору від 27.05.2004 року. Однак, дана обставина не відповідає дійсності, оскільки такого договору з Чернівецькою міською радою ним не укладалось, кошти не сплачувались. При цьому, твердження [PERSON] про сплату пайової участі МПП «Югікомп» у 2004 році судом до уваги не приймаються, оскільки як судом зазначено вище, 11.05.2010 року МПП «Югікомп» заявило новий намір забудови (житловий будинок) та починаючи з цього часу і по 2018 рік такий договір з Чернівецькою міською радою останніми не укладався, як не укладався в подальшому і відповідачем. Згідно з частинами 2, 5, 9, 10 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката. Як вбачається з реєстру дозвільних документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 23.08.2019 року, інспекцією видано [PERSON] сертифікат відповідності об`єкта до експлуатації від грудня 2018 року №ІУ163183451596, на підставі зазначеного вище акта готовності об`єкта до експлуатації (т.1 а.с.16-20). Згідно пункту 1.4.2. Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Чернівців, яке затверджене рішенням Чернівецької міської ради від 24.12.2015 року №54, дія Положення поширюється на замовників, які здійснили будівництво (реконструкцію, капітальний ремонт) об`єктів, при цьому, не уклавши договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Чернівців, або здають (здали) їх в експлуатацію після набрання чинності Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», не надавши своєчасно належним чином у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) до Уповноваженого органу містобудування та архітектури щодо здійснення такого будівництва (самовільно збудовані об`єкти) і при спорудженні яких не було вирішене питання прийняття пайової участі. Таким чином, вказані вище норми законодавства покладають на замовника об`єкта містобудування обов`язок сплати коштів на розвиток інфраструктури відповідного населеного пункту. Відповідно до статті 1166 ЦК, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, вищенаведеними нормами закону на відповідача, як Замовника будівництва, покладено обов`язок звернутись до Чернівецької міської ради для укладення договору про пайову участь, який в свою чергу не виконав вказаного обов`язку. Тому в силу статті 1166 ЦК України, майнова шкода завдана позивачу в наслідок бездіяльності відповідача підлягає стягненню в повному обсязі. При цьому, пункт 2.2.1 Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Чернівців, затвердженого рішенням Чернівецької міської ради VІІ скликання від 24.12.2015 року №54, встановлює, що якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами або за бажанням замовника будівництва, вона визначається на основі нормативів для одиниці створеної потужності у м.Чернівцях (показник опосередкованої вартості спорядження об`єктів житла для Чернівецької області (без урахування ПДВ), затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України станом на момент проведення розрахунку, але не пізніше дати здачі об`єкта будівництва в експлуатацію. Замовник (відповідач), не зважаючи на покладений на нього законом обов`язок, не звернувся до позивача про укладення договору про пайову участь та не надав кошторисного розрахунку вартості будівництва, розрахунку збитків, проведеного на підставі п. 2.2.1. Положення з урахуванням нормативів для одиниці створеної потужності у м. Чернівцях (показник опосередкованої вартості спорудження об`єктів житла для Чернівецької області (без урахування ПДВ), затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України станом на момент проведення розрахунку, але не пізніше дати здачі об`єкта будівництва в експлуатацію). Також, як вбачається з матеріалів справи, позивач звертався до відповідача з вимогою укладання договору про пайову участь та сплати коштів - пайової участі, проте відповідач залишив її без уваги (а.с.14), що також підтверджується рекомендованими повідомленнями (а.с.15). Відповідно до п.2.2.2. Положення, якщо одиниця створеної потужності об`єкта, розрахована на підставі наданого замовником будівництва зведеного кошторисного розрахунку, менша за встановлені органом місцевого самоврядування нормативи для одиниці створеної потужності (опосередкована вартість спорудження житла у Чернівецькій області (без урахування ПДВ) відповідно до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України), такий кошторисний розрахунок повинен мати висновок (експертну оцінку) ДП «Укрдержбудекспертизи». Однак, відповідач всупереч вказаних вимог законодавства не надав суду висновок (експертну оцінку) ДП «Укрдержбудекспертизи». При цьому, п.2.2.1 Положення передбачено, що якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами або за бажанням замовника будівництва, вона визначається на основі нормативів для одиниці створеної потужності у м.Чернівці (показник опосередкованої вартості спорудження об`єктів житла для Чернівецької області (без урахування ПДВ), затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України станом на момент проведення розрахунку. Таким чином, на підставі п.2.2.1 Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Чернівців, затвердженого рішенням Чернівецької міської ради VІІ скликання від 24.12.2015 року №54, застосовується показник опосередкованої вартості спорудження об`єктів житла для Чернівецької області (без урахування ПДВ), а саме - 9 140,00 грн. м.кв. Величина пайового внеску у розвитку інфраструктури міста визначається за наступною формулою: В п.у = П.заг. х В.оп. х Р.п.у Як вбачається із акта готовності від 07.12.2018 року, за наслідками будівництва об`єкта містобудування замовника [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , загальна площа квартир становить 2684,94 кв.м., загальна площа вбудованих, вбудовано-прибудованих та прибудованих приміщень 1694,08 кв.м. (т.1 а.с.17-19). Згідно п.п.2.1.1., 2.1.2. Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Чернівці, затвердженого рішенням міської ради VІІ скликання від 24.12.2015 року №54 розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста становить 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта містобудування - для нежитлових будівель та/або споруд; 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. За наслідками проведених розрахунків, величина пайової участі замовника [PERSON] , складає 2530003,18 грн., що підтверджується розрахунком, наданим позивачем (т.1 а.с.13). Відповідно статті 5 Цивільного кодексу України, Акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Враховуючи те, що правовідносини між Чернівецькою міською радою та МПП «Югікомп» виникли у 2003 році, а в подальшому в наслідок набуття 07.08.2018 року [PERSON] статусу замовника продовжились, відповідно вони є триваючими, тому на вказані правовідносини поширюється дія Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Чернівців, затвердженого рішенням міської ради від 24.12.2015 року №54. Окрім того, суд вважає, що позивачем не пропущено встановлений законом строк позовної давності виходячи з наступного. За правилами статей 256-258 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Так, замовник зобов`язаний був звернутись до Чернівецької міської ради задля укладення договору про пайову участь після заявлення намірів будівництва житлового будинку з об`єктами соцкультпобуту (25.05.2010 року) і аж до здачі в експлуатацію вказаного об`єкта 07.12.2018 року (дата видачі сертифіката Держархібудінспекцією). Таким чином, суд приходить до висновку, що оскільки даний позов пред`явлено 10.09.2019 року, тобто в межах встановленого ст.257 ЦК України строку позовної давності, то підстав для застосування строку позовної давності немає. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Згідно положень ст.ст.12, 13 ЦПК України, учасники справи, мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. На основі всебічно з`ясованих обставин, на які посилається позивач, як учасник справи, як на підставу заявлених вимог, підтверджених доказами, перевіреними в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги грунтуються на законі і підлягають до задоволення. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову -на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином з відповідача [PERSON] підлягають стягненню на користь позивача судові витрати по справі, а саме в розмірі 37950,05 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved