Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-24 00:00:00

Позивач свої вимоги обгрунтовує тим, що між ним та фізичною особою підприємцем [PERSON] 04.11.2013 р. укладений Договір Підряду на виготовлення , монтаж меблів для кухні. Термін поставки та монтажу меблів, згідно з Договором, встановлений до 04.12.2013р. Однак до теперішнього часу поставка і монтаж меблів для кухні виконані в розмірі близько 25%, тобто виготовлена лише нижня частина кухні без дверцят. Крім того, підрядником здійснено ряд відступів від Договору, обсяг яких був зафіксований відповідним актом від 24.02.2014 року. Проте порушення не були виправлені і меблі не доставлені. Після цього підряднику подана і вручена заява від 04.04.2014 року з вимогою закінчення робіт відповідно до умов Договору до 22.03.2014 р. Але роботи так і не виконані, і коли будуть виконані ФОП [PERSON] не повідомляє. 28.04.2014 року звернувся із заявою до начальника управління підприємництва та споживчого ринку з проханням зобовязати ФОП [PERSON] закінчити роботи відповідно до Договору від 04.12.2013 року. Заява розглянута ,ФОП [PERSON] розяснено вимоги Закону України «Про захист прав споживачів». За результатами роботи головного спеціаліста відділу захисту прав споживачів питання вирішено по суті, підрядник зобовязався встановити меблі в термін до 16.05.2014 року. Проте зобовязання і після цього не було виконано. Згідно з ст. 526 Цивільного Кодексу України , зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов Договору та вимог Цивільного Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Проте відповідно до вищезазначеного дане зобовязання виконано частково і та частина, яка була виконана - виконана не належним чином (не відповідає умовам замовлення). Відповідно до ст. 530 ЦК України, зобовязання підлягає виконанню у встановлений строк (якщо такий встановлений). У даному випадку строк виконання зобовязання встановлено в один місяць, але не виконано до цього часу. Загалом виконання Договору прострочено на 6 місяців і 5 днів. Частина 2 ст. 651 ЦК України зазначає підстави для розірвання Договору, головною з яких є вимога однієї із сторін у разі істотного порушення Договору іншою. Прострочка і неналежне виконання умов Договору необхідно вважати істотним порушенням. Тому існують обґрунтовані підстави для вимоги розірвання Договору. Згідно з Договором Поставки замовник повинен до виконання монтажу меблів сплатити аванс (попередня оплата) у розмірі 70% від загальної суми і це складає 4900 грн., що й було здійснено. Оскільки ФОП [PERSON] частково не виконав умови Договору, а частину - неналежним чином, він зобовязаний повернути замовнику аванс у тому розмірі, в якому він надавався. У звязку з тим, що виконання монтажу меблів для кухні здійснено частково та з порушенням умов Договору, відповідач не виконав зобовязання щодо виконання Договору Підряду від 04.11.13 р. Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України, виконання зобовязання може забезпечуватися неустойкою. Відповідно до ч. 1 ст. 548 ЦК України, виконання зобовязання забезпечується, якщо це встановлено договором або законом. Згідно з ст. 549 ЦК України, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання. Сума несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за Договором дорівнює загальній вартості замовлення і складає 7000грн. Прострочка виконання Договору почалась з 05.12.13 р. включно. Неустойка розраховується у розмірі 3% від суми зобовязання (ч. 5 ст. 10 Закону України «Про Захист прав споживачів»). Загалом маємо прострочення 187 днів. 3% від загальної вартості замовлення (7000 грн.) дорівнюють 210 гривень. А сума неустойки станом на 09. 06. 2014р. дорівнює 39 270 грн. (210 грн. х 187 днів). Крім того, відповідно до п. 4 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання Договору та відшкодування збитків (у акті про відступлення від Договору зазначено всі порушення Договору). Також згідно ст. 623 ЦК України. боржник, який порушив зобовязання, має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували у день предявлення позову. Згідно з даними Держстату, інфляція складає 110, 6% за період від грудня 2013 року по червень 2014 року. Таким чином, ціна кухонного гарнітуру зросла на 10,6 %, що складає 660 грн. 38 коп. і це є розмір реальних збитків (відповідно до ст. 22 ЦК України збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст. 624 ЦК України, неустойка за порушення зобовязання підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків. Внаслідок вищезазначених порушень йому спричинена також моральна шкода, яку оцінює у сумі 1000 грн. та обгрунтовує душевними стражданнями, повязаними з тим, що не міг користуватися всіма благами та перевагами, які дає кухонний гарнітур. Зокрема, зручного приготування їжі для всієї родини та інших побутових потреб. Враховуючи зазначене, просить ухвалити рішення, яким : - розірвати договір підряду від 04.11.14 р. , укладений між ним - [PERSON] та ФОП «Коновалов Роман Вікторович»; - стягнути з ФОП [PERSON] на його користь : аванс у сумі 4900 грн. ; неустойку в сумі 39270 грн. ; на відшкодування збитків - 660 грн. 38 коп. : на відшкодування моральної шкоди - 1000 грн. Згідно поданої заяви позивач [PERSON] просить справу розглядати у його відсутність, заявлені вимоги підтримує з зазначених вище підстав. Відповідач будучи повідомленим судовою кореспонденцією про час і день розгляду справи до суду не прибув, про причини своєї неявки не повідомив, не подавши з цього приводу ніяких заяв чи клопотань. Тому суд вважає за можливим розглянути справу у відсутність відповідача , з ухваленням заочного рішення у відповідності до вимог ст. 224 ЦПК України. Суд, перевіривши і оцінивши надані докази вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, враховуючи наступні обставини. 1. Судом встановлено, що 04.11.2013 року між [PERSON] та фізичною особою підприємцем [PERSON] укладений договір підряду на виготовлення , монтаж меблів- кухонного гарнітуру , з встановлення вартості замовлення у сумі 7000 грн., з сплатою попередньо авансу у розмірі 4900 грн. / а.с. 5-6 /. Відповідно до умов договору, термін поставки , монтажу меблів становить до 04.12.2013 року. Однак умови договору виконані не були з вини підрядника. 24.02.2014 р. року складений акт відступок від договору підряду на виготовлення , монтаж меблів, яким зафіксовано порушення строків виконання підрядником замовлення, не виконання у повному обсязі робіт по виготовленню меблів, виконання деяких конструкцій не по розміру замовника /а.с.7/. Замовник робіт [PERSON] 04.04.2014 року звернувся до відповідача ФОП «Коновалов Роман Вікторович» з заявою про виконання замовлення відповідно до умов договору підряду, з поставкою і монтажу меблів до 05.04.2014 року. Однак роботи виконані не були / а.с. 8 /. 28.04.2014 року [PERSON] звернувся із заявою до начальника управління підприємництва та споживчого ринку з проханням зобовязати ФОП [PERSON] закінчити роботи відповідно до Договору від 04.12.2013 року. Заява розглянута, ФОП [PERSON] розяснено вимоги Закону України «Про захист прав споживачів». За результатами роботи головного спеціаліста відділу захисту прав споживачів питання вирішено по суті, підрядник зобовязався встановити меблі в термін до 16.05.2014 року. Проте зобовязання і після цього не було виконано. /а.с.9,10/. Відповідно до ч.1 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів», споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов»язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Згідно ч.1 ст. 526 ЦК України, зобов»язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частина 2 ст. 651 ЦК України передбачає, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї з сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладанні договору. Частина 2 ст. 693 ЦК України зазначає, якщо продавець, який одержав суму попередньої оплати товару, не передав товар у встановлений строк , покупець має право вимагати передання оплаченого товару або повернення суми попередньої оплати. За таких обставин\~\~суд приходить до висновку, що відповідач порушив умови договору від 04.11.2013 року, укладеного між ним і позивачем [PERSON] Тому зазначений договір повинен бути розірваний у судовому порядку, з стягненням на користь позивача сплаченої ним суми авансу, що становить 4900 грн. 2. Відповідно до ч.5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі, коли виконавець не може виконати / прострочує виконання / роботу / надання послуги / згідно з договором, за кожний день / кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах / прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі 3-х % вартості роботи / послуги / , якщо інше не передбачено законодавством. У разі, коли вартість роботи / послуги / не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі 3-х % загальної вартості замовлення. Виходячи з вимог зазначеного Закону, позивач [PERSON] має право на отримання суми пені , яка складає, згідно поданого ним розрахунку , у розмірі 39\~270 грн. , яка / сума / відповідачем ніяким чином не спростовувалась і не оспорювалась. Частини 1 і 3 ст. 549 ЦПК України передбачають, що неустойкою / штрафом , пенею / є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення своїх зобов»язань. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов»язання за кожен день прострочення виконання. Згідно ч.3 ст. 551 ЦПК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Необхідно зазначити, що по даній справі розмір збитків становить 4900 грн. - сума неповернутого авансу, сплаченого замовником робіт [PERSON] Пеня, яка нарахована позивачем до стягнення за невиконання виконавцем робіт ФОП « [PERSON]В.» умов договору підряду, становить суму 39\~270 грн., що значно перевищує розмір збитків. Тому суд вважає за необхідне зменшити суму стягнення пені, яка становить 12\~000 грн. 3. Позивач [PERSON] просить стягнути з відповідача на його користь 660, 38 грн. у вигляді збитків, згідно вимог ст. 623 ЦК України. Відповідно до вимог ч.2 ст. 22 ЦК України, збитками є : втрати, яких особа зазнала у зв»язку з знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права / реальні збитки / ; доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене / упущена вигода /. Частина 3 ст. 623 ЦК України зазначає, що збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов»язання моє бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно - у день пред»явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. В обґрунтування розрахунку суми збитків у розмірі 660,38 грн. позивачем взяті за основу дані інфляції за період грудня 2013 р. по червень 2014 року, що становить 110, 6 % і потягло за собою, як вважає, збільшення суми вартості гарнітуру на вказану вище суму. Однак ч. 2 ст. 22, ч. 3 ст. 623 ЦК України прямо зазначають, які обставини необхідно віднести до збитків , критерії їх визначення в грошовому еквіваленті - застосування ринкових цін на день ухвалення рішення . Для підрахунку суми збитків- як реальних, так і упущеної вигоди, законодавець не передбачає застосування методики визначення індексу інфляції як базової величини для їх розрахунку. Тому суд приходить до висновку, що ця вимога не може бути задоволена, виходячи з її обґрунтування, яке не відповідає вимогам ЦК України. 4. Щодо вимоги про стягнення з відповідача коштів на відшкодування моральної шкоди , необхідно зазначити наступне. Відповідно до приписів п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України « Про судову практику в справах про відшкодування моральної / немайнової / шкоди « , спори про відшкодування такої шкоди розглядаються коли право на її відшкодування прямо передбаченого законодавством,яке регулює спірні правовідносини, а також при порушенні зобовязань , які підпадають під дію Закону України « Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобовязання і передбачають відшкодування моральної шкоди. Так, згідно п.5 ч.1 ст. 4 Закону України « Про захист прав споживачів», споживачі мають право на відшкодування моральної шкоди, заподіяної тільки небезпечною для життя і здоровя людей продукцією у випадках, передбачених законодавством. Також відповідальність по відшкодуванню моральної шкоди умовами укладеної між сторонами угоди не передбачена. За таких обставин вимога щодо відшкодування моральної шкоди, з стягненням коштів у сумі 1000 грн., задоволенню не підлягає. Між сторонами виникли правовідносини щодо захисту прав споживача при невиконанні виконавцем робіт умов договору підряду на виготовлення, встановлення меблів. Так як права [PERSON] - замовника робіт порушені, вони підлягають судовому захисту. Позивач при подачі позову до суду у відповідності до вимог Закону України « Про захист прав споживачів « звільнений від сплати судового збору. Тому ці витрати повинні бути стягнуті з відповідача на користь держави.

Outcome: partial