Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-23 00:00:00

Позивач, Харківська міська рада, звернулися, до суду з позовом, яким просять стягнути з відповідача збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 100\~349,60 грн., згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що земельна ділянка по проспекту Гагаріна, 62 у м. Харкові надана [PERSON] в строкове користування на підставі рішення ХІХ сесії Харківської міської ради ХХІV скликання від 25.02.2004 № 18/04 «Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва та подальшої експлуатації обєктів» та договору оренди землі від 08.11.2005 року № 88173/05 від 01.02.2029 року. У пункті 15 договору зазначено, що земельна ділянка передається в оренду [PERSON] для будівництва торговельного павільйону. Крім того, факт експлуатації обєкта будівництва не теперішній час підтверджується актом обстеження земельної ділянки № 69/15 від 22.02.2015 року, яким встановлено, що земельна ділянка по проспекту Гагаріна, 62 у м. Харкові використовується [PERSON] для експлуатації магазину, у звязку з чим [PERSON] вона зобовязана взяти пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова у відповідності до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідно до проведеного Департаментом економіки та комунального майна розрахунку кошторисна вартість будівництва громадського будинку літ. «Б-1» по проспекту Гагаріна, 62, яке було прийнято в експлуатацію на підставі декларації про готовність обєкта до експлуатації від 13.09.2013 року становить 912\~269 грн. 10 коп.. Розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету, становить 10% від вищевказаного розмірі кошторисної вартості будівництва, тобто 100\~349 грн. 60 коп.. Відповідачка не виконала свого обов'язку взяти участь у розвитку інфраструктури м. Харкова і не сплатила пайову участь, чим заподіяв збитки (шкоду) як неодержаний дохід до Харківського міського бюджету у вигляді пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова (втрачена вигода), що міг би реально отримати бюджет м. Харкова за умови виконання відповідачем правових норм, передбачених ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради, як третя особа звернулися до суду із самостійними позовними вимогами на предмет позову, в якому просили визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради, в редакції, яка зазначена у позові. В обґрунтування позову посилалися на те, що \~17 лютого 2011 року Верховною Радою України було прийнято\~ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI, який набрав чинності з дня його опублікування, тобто з 12.03.2011 року. Відповідно до п.п.1-2 декларації про готовність обєкта до експлуатації інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області 13.09.2013 року за № ХК202132551051 зазначено, що [PERSON] є замовником будівництва громадського будинку літ. Б-1 (магазин) по проспекту Гагаріна, 62 у м. Харкові, яке приймається до експлуатації. Земельна ділянка по проспекту Гагаріна, 62 у м. Харкові була надана [PERSON] в строкове платне користування на підстав рішення ХІХ сесії Харківської міської ради скликання від 25.05.2004 року № 18/04 «Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва та подальшої експлуатації обєктів» та договору оренди землі 08.11.2005 року №88173/05 до 01.02.2029 року. У п. 15 вищезазначеного договору зазначено, що земельна ділянка передана в оренду [PERSON] для будівництва торгівельного павільйону. Факт експлуатації обєкта будівництва підтверджується актом обстеження земельної ділянки від 22.01.2015 року № 69/15 яким встановлено, що земельна ділянка по проспекту Гагаріна, 62 у м. Харкові використовується [PERSON] для експлуатації магазину продажу продуктів харчування. Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 року № 804 було затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить положення щодо механізму залучення до пайової участі, порядок укладання договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Відповідно до вказаного Порядку, пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладається з Департаментом економіки та комунального майна. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутися з відповідною заявою до Департаменту. Визначений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком пайової участі, обов'язок відповідачами не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради відповідного договору про пайову участь. Позивач звертався до відповідача з листами з пропозицією укласти вказаний договір, та в подальшому направлено листи з доданим до нього проектом (два примірника) договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Проте відповідного звернення про укладення договору про пайову участь або його зміну від відповідачів до позивача не надходило. Посилаючись на ці обставини, позивач вважає, що відповідачі зобовязані укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Згідно з умовами п.2.1.1., 2.1.2 спірного договору у редакції, запропонованій позивачем , розмір такої пайової участі відповідача складає 100\~349,60 грн., які вона повинні перерахувати до бюджету м. Харкова єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладення даного договору. Також відповідно до вказаного Порядку, день набрання чинності рішенням суду вважається днем укладення відповідного договору, якщо рішенням суду не визначено інше. Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог Харківської міської ради, а також заперечувала проти позовних вимог Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, просила відмовити в задоволенні позовних вимог Харківської міської ради, а також в задоволені позовних вимог Департаменту, про що викладено у письмових запереченнях на позовні вимоги, які залучені до матеріалів цивільної справи. Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне в задоволені позову Харківської міської ради відмовити, а позов Департаменту задовольнити частково, виходячи з наступного. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Що стосується позовних вимог Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради. Відповідно до\~ст. 10 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Відповідно до ч.1\~ст.60 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~статтею 61 ЦПК України.\~\~ Відповідач є замовником будівництва громадського будинку літ. «Б-1» (магазин) по проспекту Гагаріна, 62 у м. Харкові, який прийнято в експлуатацію. Відповідно до\~ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування. Законом встановлено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Згідно з ч. 1.ст. 40 цього Закону, порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього\~Закону. Відповідно до\~ст. 143 Конституції України\~органи місцевого самоврядування вирішують питання місцевого значення, віднесені законом до їх компетенції. Згідно зі\~ст. 144 Конституції України\~та\~ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обов'язковими для виконання на відповідній території. На виконання п. 1 ст. 40 Закону рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі Порядок), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Харківською міською радою, тому відповідно до норм ч. 1\~ст. 144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, і є обовязковим до виконання на території м. Харкова. Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 22.05.2013 року № 319 внесені зміни до рішення виконавчого комітету від 09.11.2011 року № 804, в частині викладення у новій редакції Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова та затвердження типового попереднього договору та договору про пайову участь. Відповідно до цього Порядку пайова участь у розвитку інфраструктури м. Харкова є обов'язковою для всіх замовників (фізичних осіб - підприємців, фізичних та юридичних осіб), які мають намір здійснити нове будівництво, реконструкцію, розширення, капітальний ремонт, технічне переоснащення та реставрацію (далі - будівництво) об'єкта містобудування на території м. Харкова, незалежно від форми власності замовника, розташування та функціонального призначення об'єкта будівництва. Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта для житлових будинків. Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладання договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Вказані норми Закону та Порядку відповідачем не виконано. Позивач неодноразово звернувся до відповідача з проханням звернутися із заявою до позивача для підготовки проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та надати документи, передбачені п. 2.6 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповідно до пункту 1\~ст. 626 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зі змісту даної статті слідує, що договором є домовленість сторін, що виражає узгоджену волю сторін, яка спрямована на досягнення конкретної мети, тобто договір це юридичний факт, на підставі якого виникають цивільні права та обов`язки. Приписами\~ст. 627 ЦК України встановлено, що відповідно до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до\~ст. 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Крім того, за\~ст. 640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, є укладеним з дня такого посвідчення. Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 08.10.2013 року № 511/0/114-13 та від 04.12.2013 року № 652/0/114-13 [PERSON] повідомлено про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Будь-якої відповіді або пропозиції від відповідача до Департаменту не надходило. Так, у відповідності до ст. 641 ЦК України\~пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов'язаною у разі її прийняття. Пропозиція укласти договір може бути відкликана до моменту або в момент її одержання адресатом. Пропозиція укласти договір, одержана адресатом, не може бути відкликана протягом строку для відповіді, якщо інше не вказане у пропозиції або не випливає з її суті чи обставин, за яких вона була зроблена. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. Особа, яка прийняла пропозицію, може відкликати свою відповідь про її прийняття, повідомивши про це особу, яка зробила пропозицію укласти договір, до моменту або в момент одержання нею відповіді про прийняття пропозиції (ст. 642 ЦК України). Статтею 643 ЦК України\~передбачено: якщо у пропозиції укласти договір вказаний строк для відповіді, договір є укладеним, коли особа, яка зробила пропозицію, одержала відповідь про прийняття пропозиції протягом цього строку. Відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 13.09.2013 року за № ХК 202132551051 будівництво громадського будинку літ «Б-1» по проспекту Гагаріна, 62, прийнято в експлуатацію. Замовником за даною декларацією є [PERSON]. Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору. Відповідно до п. 5.3. Порядку у разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії: - на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури; - готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками; - надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням. \~\~Розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості (п.5.4. Порядку). Департаментом зазначалося, що станом на день прийняття обєкта в експлуатацію опосередкована вартість будівництва 1 кв.м загальної площі адміністративних будинків складала 9\~187 грн.. Також вказувалося, що відповідно до п. 5.5 Порядку зазначалося, що у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення обєкта в експлуатацію розмір пайової участі, розрахований у відповідності до п. 5.4 цього Порядку збільшується на 10%, у тому Департамент просив здійснити перерахунок коштів у розмірі 100 349,60 грн. За клопотання представника відповідача проведена судова будівельна-технічна експертиза, відповідно до висновків якої вартість громадського будинку літ. Б-1 (магазин) за адресою: м. Харків, проспект Гагаріна, 62, станом на дату введення в експлуатацію, складає 51000 грн.. Висновок судової будівельно-технічної експертизи суд вважає належним, законним та обґрунтованим, оскільки ґрунтується на проведенні необхідних розрахунків та на підставі спеціальної літератури та нормативних актів. Тому, суд вважає за можливе зменшити розмір величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста до 5610 грн., з урахуванням штрафу, виходячи із вказаного висновку судової будівельно-технічної експертизи. Замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору (п. 5.6. Порядку). Спори, пов'язані з укладенням договору пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Харкова, обов'язковість укладення яких встановлена законом, в тому числі при ухиленні від укладення договору однієї або обох сторін, вирішуються в судовому порядку (п. 5.10. Порядку). День набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору, вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше (п. 5.11. Порядку). Таким чином, дії відповідача порушують права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України\~у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. Статтею 14 Цивільного кодексу України\~встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства. Враховуючи те, що існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту шляхом укладення відповідного договору, в якому визначаються величина пайової участі, відповідачі зобов'язані укласти зазначений договір. Відмова відповідачів від укладання договору грубо порушує права та обов'язки територіальної громади міста Харкова. Що стосується позовних вимог Харківської міської ради, то вони задоволенню не підлягають, виходячи з наступного. Стаття 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Згідно\~ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього\~Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Рішенням виконкому Харківської міської ради 09.11.2011 року затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, відповідно до якого пайова участь замовника полягає в перерахуванні до бюджету міста коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Проте, вищезазначеним Законом не передбачено обов'язку замовника відшкодувати упущену вигоду (неодержаний прибуток), а договір, в якому була б визначена відповідальність замовника, не укладався. Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно із\~ст. 623 ЦК України\~боржник, який порушив зобовязання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов'язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред'явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання. За змістом ст.ст.\~22, 611, 612, 614, 623 ЦК України\~для застосування такого засобу відповідальності, як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв'язок між протиправною поведінкою боржника та завданими збитками, вина та встановлення заходів, вжитих стороною для одержання такої вигоди. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Така правова позиція викладена і у постановах Верховного суду України від 20.06.2011 року у справі № 3-56гс11 та у постанові Верховного суду України від 04.07.2011 року № 3-64гс11. Таким чином, позивач повинен довести, що протиправна дія чи бездіяльність відповідача є причиною, а шкода, яка завдана - наслідком такої протиправної поведінки. Сума збитків не має обґрунтовуватися умовними припущеннями про можливість отримання ним прибутку в результаті випадкового збігу обставин, оскільки наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання прибутку ще не є підставою для його стягнення. Необхідною умовою при визначенні неодержаного доходу (втраченої вигоди) міського бюджету м. Харкова є планування таких доходів і відповідне їх відображення в міському бюджеті м. Харкова. Матеріали справи не містять доказів в якості яких доходів згідно класифікації, встановленої\~ст. 9 Бюджетного кодексу України, позивач міг отримати ці доходи та чи взагалі було заплановано їх надходження. Статті\~10,\~60 ЦПК України\~передбачають, що сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Позивачем не доведено, що він міг і повинен був отримати визначені доходи від відповідача у розмірі 100\~349,60 грн., і тільки дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати вказаний прибуток. Доля судових витрат, вирішується відповідно до ст. 88 ЦПК України.

Outcome: partial