Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-15 00:00:00

Позиція позивача та заперечення відповідача, процесуальні дії, вчинені по справі. Позивачка звернулася\~до Хорольського\~районного суду\~з вищевказаним\~позовом. На обґрунтування позову зазначає, що [INFO] померла [PERSON] , останнім місцем проживання якої було с. Вишняки Хорольського району Полтавської області. Позивачка є єдиними спадкоємцем померлої [PERSON] за законом, яка пропустила визначений законом строк для прийняття спадщини, тому на підставі ч. 3 статті 1272 ЦК України позивачка просила суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини. 27.08.2020 року по справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, протягом строку, встановленого судом, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому не заперечує проти задоволення позову, просить розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами. Позивачка у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, подала суду заяву, у якій просила розглянути справу у її відсутність за наявними у справі матеріалами, також клопотала про повернення їй половини сплаченого судового збору у зв`язку з визнанням відповідачем позову на стадії підготовчого провадження. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що за результатами підготовчого судового провадження має бути ухвалене рішення, яким вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав. Фактичні обставини, встановлені судом. [INFO] померла [PERSON] , останнім місцем проживання якого було с. Вишняки Хорольського району Полтавської області, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Судом встановлено, що позивачка є спадкоємицею першої черги за законом померлої [INFO] [PERSON] , однак їй відмовлено у реєстрації спадкових справ у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини після спадкодавця, що підтверджується листом нотаріуса від 12.08.2020 року. Норми права, застосовані судом. Відповідно до ст.\~4\~ЦПК\~України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст.13 ЦПК України). Статтею 12\~ЦПК\~України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У відповідності до положень ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця. Якщо заява про прийняття спадщини спадкоємцем не була подана вчасно, то за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст.1272 ЦК України). Мотивована оцінка аргументів сторін. Позивачка по справі у передбачений ст. 1270 ЦК України строк не звернулася в нотконтору із заявою про прийняття спадщини через правову необізнаність, оскільки вважав, що утримуючи правовстановлюючі документи на руках, зможе оформити спадщину у будь-який час. Враховуючи, що вказані обставини свідчать про поважність причин пропущення позивачем строку для прийняття спадщини, суд, відповідно до положень ст. 1272 ЦК України, вважає можливим надати позивачці додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що позивачеві для звернення до нотаріальної контори буде достатньо двох місяців з дня набрання законної сили цього рішення суду. Зважаючи на зазначене, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі. Розподіл судових витрат між сторонами. Згідно ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Зважаючи на викладене, беручи до уваги визнання позову відповідачем у підготовчому судовому засіданні, суд приходить до висновку про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Outcome: approved