Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-22 00:00:00

Представник [PERSON] - [PERSON] 31.07.2015 року звернувся до суду із позовом до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про визнання факту прийняття спадщини та визнання права власності, якою просить визнати факт прийняття спадщини за законом у вигляді квартири [ADDRESS] спадкоємцем [PERSON] від спадкодавця [PERSON], визнати право власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON] та зобов'язати орган державної реєстрації прав зареєструвати право власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON]. Свої вимоги обґрунтовує тим, що позивач є єдиним спадкоємцем після померлої [INFO] її матері [PERSON]. За життя померла [PERSON] на підставі рішення житлової комісії виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів № 64/2 від 14.12.1989 року стала членом ЖБК «Індикатор-12» та 07.05.1992 року померлою було перераховано на рахунок ЖБК кошти за спірну квартиру [ADDRESS]. Після смерті [PERSON] звернулась до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірну квартиру, проте постановою від 11 червня 2015 року державного нотаріуса Основенко Л.М. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва в зв'язку з тим, що за життя [PERSON] не було зареєстровано право власності на спірну квартиру. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві. Представник відповідач в судовому засіданні заперечував проти позову, надіславши суду клопотання яким просить виключити зі складу відповідачів Управління державної реєстраційної Головного територіального управління юстиції у м. Києві і замінити на Головне територіальне управління юстиції у м. Києві а також залучити у якості третьої особи Управління державної реєстраційної Головного територіального управління юстиції у м. Києві. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення даного позову, виходячи з наступного. Як вбачається із матеріалів справи і встановлено судом, [INFO] померла мати позивача [PERSON], що на день смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народження після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними (ч. 1 ст. 1267 ЦК України). Частина 5 статті 1268 ЦК України закріплює, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з положеннями статті 1273 України, якщо спадкоємець протягом шести місяців з часу відкриття спадщини не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Згідно з положеннями ЦК України щодо відумерлості спадщини у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, суд визнає спадщину відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади. Тобто, у разі відмови в задоволенні позову про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини єдиному спадкоємцю, спадщина може бути визнана відумерлою і переходить у власність територіальної громади. Єдиним представницьким органом місцевого самоврядування у м.Києві є Київська міська рада. Викладене свідчить про те, що єдиним належним відповідачем у такій категорії спорів, за відсутності інших спадкоємців, є відповідний представницький орган місцевого самоврядування, у даному разі - Київська міська рада. Відповідно до частини 1 статті 33 Цивільного процесуального кодексу України суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача. Таким чином, враховуючи те, що Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві є неналежним відповідачем за даним позовом, суд дійшов висновку щодо необхідності відмови у задоволенні даного позову. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed