Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-29 00:00:00

Позивач, яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS], звернулася до суду 02.05.2018 року з вищезазначеним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що спільне життя з відповідачем не склалося, сім'я розпалась, в зв'язку з постійними конфліктами та суперечками, різними поглядами на сімейні взаємовідносини. Від цього шлюбу мають дітей: [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO]. Шлюбні відносини припинені та спільне господарство не ведуть, між сторонами досягнуто угоди про утримання дітей, проживають окремо протягом останніх років, подальше спільне життя та збереження сім'ї, на думку позивача - не можливе, в зв'язку з чим просить позов задовольнити. Позивач в судове засідання не з'явилася, повідомлена належним чином (а.с.17, 21). Подала заяву про розгляд справи у її відсутність в заочному порядку (а.с.18). Відповідач, а ні в підготовче засідання, а ні в судове засідання - не прибув, повідомлявся за адресою свого постійного місця реєстрації: [ADDRESS] (а.с.11, 23), що підтверджується довідкою Відділу адресно-довідкової роботи Головного управління державної міграційної служби України в Одеській області, (а.с.10). Судова повістка на 03.07.2018 року відповідачем була отримана (а.с.14), проте жодних заяв, пояснень, заперечень, відзиву на спростування доводів, викладених в позовній заяві до суду не подав. Інші судові повідомлення повернулися до суду без вручення (а.с.15-16, 23-24, 25-26). Згідно ст.128 ЦПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов'язковою (ч.2). Надалі суд повідомляв відповідача про час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на веб-порталі судової влади України за веб-адресою: http://bg.od.court.gov.ua/sud1507/ (а.с.22). Таким чином, суд прийшов до висновку, що відповідач по справі повідомлений належним чином про час та місце розгляду даної справи. Будь-яких заяв, заперечень, відзиву щодо спростування доводів, викладених в позовній заяві, до суду наданих ним не було. Вирішуючи питання про проведення розгляду справи в заочному порядку, суд вважає за необхідне зазначити, що інститут заочного провадження призначений впливати на відповідачів, які не вчиняють дій щодо участі у розгляді справи. Верховний Суд також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України (а.с.18). Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав. Суд вважає, що між сторонами виникли правовідносини, що випливають із сімейного законодавства, пов'язані з розірванням шлюбу. Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. За правилами, встановленими ч.2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. В судовому засіданні встановлено, що сторони по справі зареєстрували шлюб 20 листопада 2012 року у Болградському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Одеської області, актовий запис № 147 та підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с.5). За період шлюбу у сторін народилися діти: [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] (а.с.6) та [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] (а.с.7) Позивач миритися не бажає, наполягає на розірванні шлюбу, стверджує що примирення фізично не можливо, так як останні роки проживають окремо, відповідач з нею не підтримує стосунків, і їх шлюб носить формальний характер (а.с.18). Враховуючи, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу. Суд вважає встановленим, що між сторонами втрачено взаєморозуміння, збереження сім'ї та поновлення шлюбних відносин неможливо, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка та дружини, після розірвання шлюбу не будуть порушені особисті права подружжя та права їх дітей. Враховуючи вищеназвані обставини, суд приходить до висновку, що шлюб між [PERSON] та [PERSON] - існує формально, а тому підлягає розірванню. Суд вирішуючи питання про розірвання шлюбу вважає за необхідне з'ясувати прізвище подружжя після розірвання шлюбу. Позивач в позовній заяві зазначила клопотання про залишення їй прізвища, яке вона отримала під час реєстрації шлюбу - «[PERSON]» (а.с.18) Відповідно до ст. 113 СК України, позивачу залишити прізвище, яке вона отримала під час державної реєстрації шлюбу, що розривається - «[PERSON]». На підставі вищенаведеного та

Outcome: approved