Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-11 00:00:00

ПП «Валтек» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, в обґрунтування якого зазначало, що відповідач працював на підприємстві на посаді головного інженера з 02.01.2014 та відповідно до покладених обовязків мав забезпечувати належне функціонування адміністративної будівлі, яка розташована за адресою: м. Запоріжжя, пр. Леніна (нині Соборний), 158. На виконання посадових обовязків щодо підготовки будівлі до опалювального сезону 2015-2016 р.р. [PERSON] без погодження з керівником, без замовлення та погодження проекту, без належного оформлення відносин, у серпні 2015 р. наданий доступ працівникам ПП «Термо ресурс» до будівлі. Працівниками ПП «Термо ресурс» неналежним чином встановлено обладнання, яке непридатне функціонувати в умовах такої будівлі. Також [PERSON] не здійснено приймання виконаних співробітниками ПП «Термо ресурс» робіт, не складені акти приймання-передачі. Не впевнившись в якості виконаних робіт, без попередження керівництва та орендарів, головним інженером [PERSON] було надано вказівку [PERSON] (сантехніку) про увімкнення системи опалення. 27.08.2015 орендарем [PERSON] було зафіксоване залиття офісу № 408, про що складено відповідний акт. 28.08.2015 орендарем [PERSON] було зафіксовано залиття офісу № 25/36, про що складено відповідний акт. З метою налагодження зіпсованої системи опалення ПП «Термо ресурс» було запропоновано усунути недоліки роботи, але цього зроблено не було. Таким чином, вищевказаними діями, а саме самовільним залученням ПП «Термо ресурс» до проведення робіт, відсутністю контролю за виконанням робіт, не попередженням керівництва та орендарів про проведені роботи, головний інженер [PERSON] скоїв грубе порушення своїх обовязків відповідно до ст. 139 КЗпП України. Наказом № 2/9-к від 29.09.2015 [PERSON] було звільнено з ПП «Валтек». Розмір заподіяної шкоди складає 47\~575 грн. Посилаючись на вимоги ст. 1166 Цивільного кодексу (далі ЦК) України позивач просив стягнути з [PERSON] на його користь суму завданої шкоди в розмірі 47\~575,00 грн. та покласти на відповідача судові витрати (а.с. 1-2). Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13.04.2016 відкрито провадження у даній цивільній справі та справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні (а.с. 22). 10.05.2016 від відповідача [PERSON] надійшли письмові заперечення проти позову, в яких зазначав, що розмір матеріальної шкоди є необґрунтованим. При прийнятті на роботу його не було ознайомлено з посадовими обовязками. Вказав, що дійсно ПП «Термо ресурс» виконувались роботи по ремонту системи опалення у будівлі № 158 по проспекту Соборному. Саме позивач залучив до роботи дане підприємство. Оскільки позивач був працівником ПП «Валтек», з огляду на що до спірних відносин належить застосовувати положення ст.ст. 132, 134 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України). Тому в разі доведеності матеріальної шкоди, її розмір повинен обмежуватись розміром середнього заробітку відповідача. З наведених підстав просив у позові відмовити (а.с. 2628). Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 10.05.2016 до участі у даній справі залучено приватне підприємство «Термо ресурс» як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору (а.с. 35). 15.12.2017 набрав чинності Закон України № 2147-VIII від 03.10.2017, за яким Цивільний процесуальний кодекс України (далі ЦПК України) викладено у новій редакції. Відповідно до пп. 9 п. 1 Перехідних положень ЦПК України, справи у судах першої інстанції, провадження в яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. З урахуванням викладених вимог закону, ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 11.01.2018 розгляд справи було продовжено за правилами спрощеного позовного провадження та встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи (а.с. 187). У встановлені судом строки від учасників справи заяви по суті справи не надійшли. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримав позовні вимоги та пояснив, що розмір заподіяної шкоди складається із вартості поновлювального ремонту відповідно до висновку експерта № 2156 від 10.12.2015 у розмірі 7\~177,20 грн., а також розміру компенсації шкоди, завданої орендареві приміщення внаслідок пошкодження коштовного електронного фортепіано та іншого майна музичної студії, що підтверджується розпискою орендаря про отримання від позивача нового електронного фортепіано вартістю 2\~000 доларів США. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] у судовому засіданні позов не визнали з підстав, викладених у письмових запереченнях проти позову. Також додатково пояснили, що встановлення кранів шарових на різьбових зєднаннях т.з. «американок» було здійснено за розпорядженням власника ПП «Валтек» [PERSON], що є зміною проекту мереж теплопостачання. Ці роботи були виконані третьою особою ПП «Термо ресурс» без розроблення та погодження проектної документації. Позивач погодив виконання робіт, оскільки здійснив оплату за проведені роботи. Позивач не зазначив, в яких приміщеннях обладнання було непридатне, а також не надав доказів невідповідності обладнання конкретним технічним умовам. Письмового договору між позивачем та ПП «Термо ресурс» не укладалось. Крім того, відповідно до Правил користування тепловою енергією, затверджених Постановою КМУ від 03.10.2007 № 1198, самовільне втручання в діючі системи теплопостачання забороняється. Встановлення позивачем на стояки теплопостачання різьбових зєднань є порушенням п. 6.3.24 Правил технічної експлуатації теплових установок і мереж, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України від 14.02.2007 № 71. Вказують, що відповідальність в даному випадку має нести саме виконавець робіт, а не відповідач. Також зауважили на тому, що надані позивачем докази по справі є неналежними та недопустимими. Просили у позові відмовити. Представник третьої особи ПП «Термо ресурс» у судовому засіданні пояснив, що дане підприємство займається сантехнічними роботами з 1999 року. Так, він дізнався наприкінці літа 2015 р., що ПП «Валтек» необхідно замінити запірні на стояках. [PERSON] вказав обсяги робіт, і представник склав попередній кошторис, залишив свої координати. Через деякий час [PERSON] йому зателефонував, тоді представник підїхав, узгодив вартість робіт із [PERSON] завіз продукцію та приблизно через тиждень приступив до виконання робіт з бригадою. Всього замінили біля 90 стояків, роботи тривали біля 2 місяців. Роботи контролював слюсар. Письмового договору між сторонами не укладалось, акти приймання-передачі робіт не підписувались, а представник складав розписки про отримані кошти. Гроші йому видавав [PERSON] Зауважив, що попереджав про необхідність запуску системи опалення в присутності представника ПП «Термо ресурс», однак нікого запрошено не було. Зазначив, що йому зателефонували всередині листопада 2015 р., і його працівники усували недоліки робіт. Зазначив, що причиною затоплення були неякісні гайки, які були замінені. Заслухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідків, дослідивши письмові докази, суд встановив наступне. Так, відповідно до [PERSON] з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 14863514 від 18 грудня 2013 р. будинок № 158 по проспекту Леніна в м. Запоріжжі належить приватному підприємству «Валтек» (а.с. 225). Відповідно до наказу директора ПП «Валтек» [PERSON] № 01/1-к від 2 січня 2014 р., відповідача [PERSON] було прийнято на посаду головного інженера за переведенням з 2 січня 2014 р. (а.с. 6). За змістом посадової інструкції головного інженера ПП «Валтек» № 2-2014, затвердженої наказом директора ПП «Валтек» № 10-1/ОП від 02.01.2014 головний інженер організовує розробку і виконання планів впровадження нової техніки і технології, організаційно-технічних заходів, науково-дослідних та експериментальних конструкторських робіт, забезпечує ефективність проектних рішень, своєчасну і якісну підготовку виробництва, технічну експлуатацію, ремонт і модернізацію устаткування, досягнення високого рівня якості продукції в процесі її розробки і виробництва, здійснює контроль за додержанням проектної, конструкторської і технологічної дисципліни, правил та норм з охорони праці, виробничої санітарії та пожежної безпеки, вимог органу державного нагляду за охороною праці, природоохоронних, санітарних та інших органів, несе відповідальність з цих питань, укладає з науково-дослідними, проектними, конструкторськими та технологічними установами, вищими навчальними закладами договори щодо розроблення нової техніки та технології виробництва, проектів реконструкції підприємства, його підрозділів, оновлення і модернізації устаткування, комплексної модернізації та автоматизації виробничих процесів, автоматизованих систем управління виробництвом, здійснює контроль за їх розробленням, організує розгляд і впровадження проектів технічного переозброєння, які розроблені сторонніми організаціями (пп. 4, 5, 7, 9 р. ІІ). Крім того, головний інженер несе відповідальність за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обовязків, що передбачені цією посадовою інструкцією, в межах, визначених чинним законодавством України про працю, за завдання матеріальної шкоди в межах, визначених чинним цивільним законодавством та законодавством про працю України (пп. 1, 3 р. IV) (а.с. 109110). Факт ознайомлення [PERSON] із вимогами посадової інструкції при прийомі на роботу підтвердила у судовому засіданні свідок [PERSON], яка є директором ПП «Валтек». У судовому засіданні встановлено та не заперечується сторонами справи, що приватним підприємством «Термо ресурс» у серпні 2015 р. були проведені роботи із встановлення кранів шарових на різьбових зєднаннях (т.з. «американок») на стояках системи опалення будинку № 158 по пр. Леніна (Соборному) в м. Запоріжжі, що належить ПП «Валтек». При цьому, письмового договору на виконання робіт між ПП «Термо ресурс» та ПП «Валтек» не укладалось, акти приймання-передачі виконаних робіт не підписувались, що, зокрема, підтверджено як поясненнями сторін, представника третьої особи по справі, так і показаннями свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], які є працівниками ПП «Валтек». Після проведення вказаних робіт приватним підприємством «Термо ресурс» було здійснено запуск системи опалення будівлі, що призвело до затоплення приміщень будівлі 27 та 28 серпня 2015 р. Так, відповідно до акту, складеного [PERSON], 27 серпня 2015 р. він прибув до орендованого офісу о 17:00 год. та побачив сліди затоплення, а саме зі стояку лилась вода під напором, внаслідок чого 30 кв.м зали (ламінат) були затоплені. Через 30 хвилин підійшов [PERSON], який намагався вручну налагодити стояк, проте йому це зробити не вдалось. Після цього він перекрив воду (а.с. 7). Відповідно до акту затоплення майна у приміщенні від 28.08.2015 [PERSON] о 10:30 год. виявив в орендованому ним приміщенні № 25 (24, 34 за договором від 01.05.2015) затоплення, внаслідок чого було пошкоджено майно, зокрема, фортепіано Kawai mp8 (СН 9501961), гітари, струни, посилювачі, пластинки, плакати та ін. Згідно з актом перевірки затопленого майна від 31.08.2015, складеного орендарем офісу № 31 [PERSON], директором ПП «Валтек» [PERSON], орендаря [PERSON] та інших осіб, встановлено, що внаслідок затоплення 28 серпня 2015 р. було пошкоджено майно, у т.ч. фортепіано Kawai mp8 (СН 9501961), гітари, посилювачі, пластинки, плакати та ін. (а.с. 220221). Відповідно до доповідної записки електрика [PERSON] на імя директора ПП «Валтек» [PERSON], 9 вересня 2015 р. о 09:00 год. при запуску системи опалення у кабінеті № 26, в якому знаходяться робочі інструменти, було віднайдене затоплення. Течія була з місця, де встановлено «американку», яка лопнула. Течія усунута шляхом перекриття води. Було зірвано робочий день, оскільки було необхідно усувати наслідки затоплення (а.с. 9). Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON], директор ПП «Валтек», пояснила, що до обовязків головного інженера підприємства [PERSON] входило перевірка стану системи опалення відповідно до посадової інструкції, з якою він був ознайомлений. Він у серпні 2015 р. винайняв підрядників ПП «Термо ресурс» без укладання письмового договору, які встановили в системі опалення так звані «американки». Виконання робіт приймав [PERSON] Після цього, [PERSON] без її попередження було надано розпорядження про запуск системи опалення. Внаслідок запуску системи «американки» були зірвані, що призвело до затоплення приміщень, що орендують [PERSON] та [PERSON] Зокрема, у приміщенні № 408 було затоплено підлогу з ламінату, у підвальному приміщенні затоплено електропіаніно. Вказала, що орендарям підприємство самостійно відшкодувало шкоду. Свідок [PERSON], яка є начальником відділу матеріально-технічного забезпечення ПП «Валтек», у судовому засіданні пояснила, що влітку на підприємстві проводилися роботи зі встановлення шарових кранів, чим займався головний інженер [PERSON] Він запропонував встановити дешеві крани. Після їх встановлення приватним підприємством «Термо ресурс», провели випробування системи опалення, що призвело до пориву кранів («американок») та затопленню орендованих приміщень. Внаслідок затоплення були пошкоджені підлога, електронне піаніно та інше обладнання орендарів. Зазначила, що з підрядником спілкувався [PERSON], він погоджував із ним ціни та інші умови виконання робіт. Як саме він залучав підрядника до виконання робіт свідкові не відомо. Свідок [PERSON], юрисконсульт ПП «Валтек», в судовому засіданні пояснила, що у серпні 2015 р. сталась заміна кранів у деяких кабінетах будівлі. Зранку 25 серпня 2015 р. сталось залиття двох підвальних приміщень та 1 приміщення кабінету електрика. Внаслідок затоплення були завдані збитки орендатору музиканту, оскільки затопило гарячою водою піаніно. Також було пошкоджено підлогу та залиті стіни. Зазначила, що головний інженер [PERSON] повинен був попередити про запуск системи опалення, але цього не зробив. Внаслідок цього не були попереджені орендарі. Крім того, він залучив до виконання робіт ПП «Термо ресурс», із яким не було укладено договору. [PERSON] самостійно здійснив закупівлю та приймав роботи. Згідно із актом від 28 серпня 2015 р., складеного директором ПП «Валтек» [PERSON], заступником директора з комерційних питань [PERSON], начальником відділу матеріально-технічного забезпечення [PERSON], головному інженеру [PERSON] було запропоновано надати письмові пояснення з приводу затоплення кабінетів №№ 25, 34 підвального приміщення, що орендував [PERSON] та кабінету № 408, що знаходився на 5 поверсі та орендувався [PERSON] Проте, [PERSON] від надання пояснень відмовився (а.с. 8). Наказом директора ПП «Валтек» від 29.09.2015 «Про звільнення [PERSON] з посади головного інженера ПП «Валтек» у звязку із одноразовим грубим порушенням трудових обовязків та на підставі ст. 41 КЗпП України [PERSON] звільнено з посади головного інженера з 29.09.2015 (а.с. 20). За змістом наказу, підставою для звільнення стало те, що [PERSON] без погодження з керівником, без замовлення та погодження проекту, належного оформлення відносин у серпні 2015 р. надав доступ працівникам ПП «Термо ресурс» до адміністративної будівлі, якими було неналежним чином встановлено обладнання, що не придатне для функціонування в умовах будівлі. [PERSON] не здійснено приймання виконаних робіт, не складені акти приймання-передачі. Не впевнившись в якості виконаних робіт [PERSON] надав вказівку [PERSON] (сантехніку) про увімкнення системи опалення. 27.08.2015 та 28.08.2015 орендарями [PERSON] та [PERSON] зафіксовані затоплення офісів № 408, № 25/36, про що складені акти. Збитки орендарів склали приблизно 50\~000 грн. Збитки підприємства від заподіяної залиттям шкоди складають орієнтовно 10\~000 грн. Зазначеними діями, а саме відсутністю контролю за виконанням робіт, не попередженням керівництва та орендарів, головний інженер [PERSON] скоїв грубе порушення ст. 139 КЗпП України. Відповідно до акту від 29 вересня 2015 р., складеного директором ПП «Валтек» [PERSON], начальником відділення матеріально-технічного забезпечення [PERSON], юристом Арясовою Ю.О., головний інженер [PERSON] був ознайомлений із наказом № 2/9-к від 29.09.2015, проте відмовився поставити свій підпис про ознайомлення (а.с. 10). Згідно зі ст. 139 КЗпП України працівники зобовязані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до ч. 2 ст. 131 КЗпП України працівники зобовязані бережливо ставитися до майна підприємства, установи, організації і вживати заходів до запобігання шкоди. За змістом ст. 130 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обовязків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність, як правило, обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством. За наявності зазначених підстав і умов матеріальна відповідальність може бути покладена незалежно від притягнення працівника до дисциплінарної, адміністративної чи кримінальної відповідальності. Згідно зі ст. 132 КЗпП України за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обовязків, працівники, крім працівників, що є посадовими особами, з вини яких заподіяно шкоду, несуть матеріальну відповідальність у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. Матеріальна відповідальність понад середній місячний заробіток допускається лише у випадках, зазначених у законодавстві. Відповідно до пункту 1 статті 133 КЗпП України у відповідності з законодавством обмежену матеріальну відповідальність несуть працівники за зіпсуття або знищення через недбалість матеріалів, напівфабрикатів, виробів (продукції), в тому числі при їх виготовленні, у розмірі заподіяної з їх вини шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. Проаналізувавши вказані вище докази у їх сукупності, суд доходить висновку, що позивач довів наявність умов, визначених ст. 130 КЗпП України, оскільки [PERSON] як головним інженером ПП «Валтек» не було дотримано посадових обовязків в частині забезпечення здійснення ремонту та контролю технічного стану будівлі, оскільки відповідачем самостійно було залучено до проведення підрядних робіт третю особу, без укладення договору, без складання актів приймання-передачі виконаних робіт, без перевірки якості виконаних робіт та контролю при запуску системи опалення, що призвело до зіпсування встановлених на стояках системи опалення шарових кранів та затоплення приміщень будівлі та матеріальної шкоди позивачеві та орендарям. При цьому, судом не приймаються доводи відповідача та його представника про те, що вказані обставини є нормальним виробничо-господарським ризиком позивача, оскільки у розумінні ст. 130 КЗпП України під прямою дійсною шкодою розуміється, у тому числі знищення, зіпсуття та пошкодження матеріальних цінностей, а поняття ризику характеризує саме діяльність працівника, а не власника. Також суд вважає непереконливими доводи відповідача та його представника в частині невідповідності робіт вимогам нормативно-правових актів, що регулюють реконструкцію системи опалення, оскільки жодних доказів зазначених обставин суду не надано. Також відповідачем та його представником, з урахуванням засад змагальності, не заявлялось клопотань про призначення будівельно-технічної експертизи з метою підтвердження цих доводів. Вирішуючи питання про розмір шкоди, яку належить стягнути з відповідача на користь позивача, суд виходить з положень статті 135-3 КЗпП України. Зокрема, на підтвердження розміру заподіяної шкоди позивачем надано висновок експерта № 2156 від 10.12.2015 за наслідками проведення будівельно-технічного дослідження за письмовою заявою № 28/9-1. Згідно із даним висновком, експертом встановлено, що у нежитловому приміщенні № 408 будинку № 158 по проспекту Леніна (Соборному) в м. Запоріжжі для усунення пошкоджень у приміщенні необхідно здійснити заміну покриття підлоги з ламінату площею 20,0 кв.м, вартість поновлювального ремонту становить 7\~177,20 грн. (а.с. 4555). Відповідач, заперечуючи проти вказаного розміру, послався на те, що у висновку дослідження вказано дату отримання заяви ПП «Валтек» № 28/9-1 16 жовтня 2015 р., а візуальне обстеження приміщення проводилось 22 вересня 2015 р. Разом із тим, на переконання суду, дана обставина не є підставою для визнання висновку неналежним або недопустимим доказом по справі, оскільки закон не забороняє експерту проводити обстеження обєкта дослідження за усним зверненням особи. Крім того, відповідачем та його представником не було заявлено клопотань про виклик експерта для надання пояснень щодо складеного висновку, витребування в нього журналу вхідної кореспонденції тощо, з яких суд міг би встановити невідповідність висновку вимогам закону. Суд також звертає увагу и на тому, що заперечуючи проти прийняття судом певних доказів, відповідачем та його представником не зазначено конкретних вимог законодавства, яким докази не відповідали. Крім того, заперечуючи проти позову, відповідач не зазначив, що заподіяна шкода, встановлена висновком експерта, перевищує розмір його середнього місячного заробітку, а також на засадах змагальності не скористався своїм правом та не заявив клопотання про витребування відповідних доказів стосовно його середнього місячного заробітку. Тому, суд доходить висновку, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути розмір дійсної шкоди, заподіяної діями працівника, та підтвердженої висновком дослідження, а саме в сумі 7\~177,20 грн. В іншій частині позовних вимог суд вважає за необхідне відмовити з таких підстав. Так, позивачем в обґрунтування розміру шкоди в іншій частині надано суду розписку [PERSON] від 4 лютого 2016 р., за якою він отримав від директора ПП «Валтек» [PERSON] електронне піаніно Kawai mp8 в рахунок компенсації затопленого майна. Вартість отриманого майна складає 2\~000 доларів США, що повністю є співрозмірним із затопленим майном (а.с. 222). Разом із тим, [PERSON] є суборендарем приміщення №№ 25, 34 в будинку № 158 по проспекту Леніна (Соборному) в м. Запоріжжі на підставі договору суборенди нежитлових приміщень № 25с/15 від 1 травня 2015 р., укладеного між ФОП [PERSON] та [PERSON] (а.с. 223224). Відповідно до умов пп. 6.1.5 п. 6.1 р. 6 цього договору Суборендодавець зобовязаний за власний рахунок усувати технічні несправності, аварії, поломки та інші недоліки майна, які сталися не з вини Суборедаря в строки, погоджені з ним. При цьому, [PERSON] працівником ФОП [PERSON] не був, а тому і не може нести відповідальність, що витікає із взаємовідносин суборенди між ФОП [PERSON] та [PERSON] Також суду не надано доказів наявності підстав відшкодування шкоди [PERSON] з боку саме ПП «Валтек», а не ФОП [PERSON] Між тим, допитана в судовому засіданні директор ПП «Валтек» [PERSON] пояснила, що відшкодування шкоди [PERSON] відбулось шляхом придбання йому нового електрофортепіано замість пошкодженого під час затоплення, на підставі усної домовленості. Жодного документа на підтвердження дійсної вартості цього інструмента, зокрема, товарного чеку, рахунку чи накладної, суду не надано. Таким чином, позовні вимоги ПП «Валтек» підлягають частковому задоволенню шляхом стягнення з [PERSON] на користь позивача суми шкоди у розмірі 7\~177,20 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, що становить 207,89 грн.

Outcome: partial