Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-17 00:00:00

Позивач, яка діє в своїх та в інтересах неповнолітніх [PERSON], [PERSON] та [PERSON], звернулася до суду з позовом до Територіальної громади в особі Деснянської районної у м. Києві ради про визначення часток у спільному сумісному майні - квартирі [ADDRESS], а саме по ? частці за чотирма співвласниками: за померлою [INFO] року [PERSON], за нею, за [PERSON] та за [PERSON]. Також просить визнати право власності в порядку спадкування за законом за нею на ? частку вказаної квартири, за [PERSON] на 1/3 частку квартири, за [PERSON] на 1/3 частку квартири та за [PERSON] на 1/12 частку квартири. Вимоги мотивує тим, що [INFO] року померла її донька [PERSON], яка є матір'ю позивачів [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO] Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 10.06.2014 року чоловік померлої [PERSON], який є батьком вказаних дітей (неповнолітніх позивачів), позбавлений батьківських прав. 14.10.2014 року розпорядженням Бориспільської районної державної адміністрації № 598 неповнолітнім [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], надано статус дітей, позбавлених батьківського піклування. Відповідно розпорядження № 507 Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації її 05.11.2014 року призначено піклувальником над неповнолітніми онуками - позивачами та покладено відповідальність за збереження житла і майна підопічних за адресою [ADDRESS]. Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої ввійшла частина трикімнатної квартири [ADDRESS], загальною площею 61,4 кв.м, житловою площею 40,9 кв.м. Спірна квартира була подарована їй, померлій [PERSON], позивачам [PERSON] та [PERSON], згідно договору дарування квартири від 20.03.2000 р. Відповідно Реєстраційного посвідчення Київського міського бюро технічної інвентаризації від 31.03.2000 року, право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстроване за обдарованими без визначення часток. У оформленні спадкових прав після смерті [PERSON] їм було відмовлено державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори у зв'язку з тим, що не визначена частка померлої у спільній власності. Вони прийняли спадщину, подавши до нотаріальної контори відповідну заяву, неповнолітні позивачі мешкають у спірній квартирі, проте через не визначення частки спадкодавця [PERSON] у спільному майні, яка становить ? частку квартири, діти позбавлені можливості отримати свідоцтва про право на спадщину після смерті їхньої матері. Вона на підставі ст. 1274 ЦК України відмовляється від спадщини померлої [PERSON] на користь своїх онуків, тому частка спадкодавця ділиться на трьох дітей останньої - [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. При переході права на спадкування від померлої [PERSON] частки квартири [ADDRESS] розподіляються наступним чином: її частка становить 1/4 ; [PERSON] - ? + 1/12 = 1/3; [PERSON] ? + 1/12 = 1/3 та [PERSON] - 1/12. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03.04.2015 року за клопотанням представника позивача [PERSON] було замінено неналежного відповідача Деснянську районну у м. Києві раду на належного відповідача Київську міську раду та судом замінено третю особу Десяту Київську державну нотаріальну контору на Головне управління юстиції в м. Києві і залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Реєстраційну службу Головного управління юстиції в м. Києві (а.с. 46, 47). В судове засідання позивач, представник відповідача та представники третіх осіб не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи сторони та треті особи були повідомлені належним чином, при цьому представником позивача [PERSON] суду подана заява з проханням розглянути справу без її участі. Представником відповідача Київської міської ради Новаковським Р.Я. суду подані письмові пояснення на позов з проханням на підставі поданих доказів прийняти рішення згідно норм чинного законодавства та розглянути справу у відсутності представника відповідача. Про причини неявки представників третіх осіб Головного управління юстиції у м. Києві та Реєстраційної служби Головного управління юстиції в м. Києві суд повідомлено не було. Суд, дослідивши матеріали справи та матеріали спадкової справи, приходить до наступного висновку. Відповідно Договору дарування квартири від 20 березня 2000 р., [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] прийняти в дар трикімнатну квартиру [ADDRESS], загальною площею 61,35 кв.м., житловою площею 42,20 кв.м. (а.с. 17). Вищевказаний договір дарування квартири від 20.03.2000 року посвідчений державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори, зареєстрований у реєстрі за № 11-420, та у Київському міському бюро технічної інвентаризації записаний у реєстрову книгу № д.605-149 за реєстровим № 6378, про що видане Реєстраційне посвідчення від 31.03.2000 року (а.с. 18). Згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] від 06.02.2015 року та довідки про показники об'єкта нерухомого майна, виданої Київським міським БТІ 06.02.2015 року, спірна квартира має загальну площу 61,4 кв.м., житлову площу 40,9 кв.м. (а.с. 19-21). Як убачається із матеріалів справи, позивач [PERSON] є матір'ю [PERSON]. Відповідно свідоцтв про народження, батьками неповнолітніх позивачів [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], є [PERSON] та [PERSON]. Рішенням Подільського райсуду м. Києва від 10.06.2014 року [PERSON] позбавлено батьківських прав щодо неповнолітніх дітей [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] (а.с. 11-13). Згідно свідоцтва про смерть, [PERSON] померла [INFO] року (а.с. 6). Отже позивачі, які є матір'ю та дітьми спадкодавця [PERSON], є спадкоємцями першої черги за законом, відповідно положень ст. 1261 ЦК України. 14 жовтня 2014 року розпорядженням Бориспільської районної державної адміністрації Київської області № 598 неповнолітнім [PERSON], [PERSON] та [PERSON] надано статус дітей, позбавлених батьківського піклування (а.с. 14). Розпорядженням Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 05.11.2014 року № 507 призначено [PERSON] піклувальником над неповнолітніми онуками [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] (а.с. 15-16). З матеріалів спадкової справи № 618/2013 щодо майна померлого [PERSON] убачається, що [PERSON] 14 серпня 2013 року до Десятої Київської державної нотаріальної контори подавала заяву про відмову від прийняття спадщини після померлої її доньки [PERSON], вказавши спадкоємців дітей померлої - неповнолітніх позивачів. Також позивач [PERSON] 19.12.2014 року подавала до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяву в інтересах онуків [PERSON], [PERSON] та [PERSON] про видачу свідоцтв про право на спадщину. Отже, позивачі в установлений законом строк подали заяву про прийняття спадщини. Постановою від 19.12.2014 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з посиланням на те, що частка спадкодавця [PERSON] у спільній власності не визначена (а.с. 22, 22 зв.). Згідно довідки ЖРЕО № 409 від 25.02.2015 р. № 603, у квартирі [ADDRESS] зареєстровані неповнолітні позивачі, а саме: [PERSON] і [PERSON] з 13.04.2000 року та [PERSON] з 22.01.2001 року (а.с. 23). Як зазначено вище, у договорі дарування спірної квартири від 20.03.2000 року не визначені частки власності чотирьох обдарованих осіб, а саме: [PERSON] та позивачів [PERSON], [PERSON] і [PERSON] Відповідно до ч. 2 ст. 370 ЦК України, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. У зв'язку з цим, за договором дарування спірної квартири обдаровані [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] мають рівні частки у власності спірної квартири, а саме кожен з них по ? частки. З урахуванням зазначеного заявлені вимоги у частині визначення часток у спільному сумісному майні, яким є спірна квартира, відносно позивачів підлягає задоволенню. Отже, після смерті співвласника [PERSON] спадковим майном являється належна їй ? частка квартири [ADDRESS]. У відповідності до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Згідно п. 2 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Відповідно до п. 4.15 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві. Як роз'яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За заявленими вимогами позивач просить визнати право власності у порядку спадкування за законом на спірну квартиру у наступних частках: за нею на ? частку квартири, за [PERSON] на 1/3 частки, за [PERSON] на 1/3 частки та за [PERSON] на 1/12 частки. Проте, як зазначає сама позивач [PERSON], вона відмовилася від спадщини на користь своїх онуків у рівних частках. Отже, з урахуванням цих обставин та беручи до уваги, що спадкоємцями являються три особи та спадковим майном є ? частка квартири [ADDRESS], тому за кожним із спадкоємців слід визнати право власності у порядку спадкування за законом по 1/12 частці вказаної квартири. У решті вимоги задоволенню не підлягають, так як право власності на решту ? частки спірного нерухомого майна підтверджується договором дарування квартири.

Outcome: partial