Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-04 00:00:00

Позиція позивача та заперечення відповідача. Процесуальні дії. 11.11.2016 позивач [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом. Свої уточнені позовні вимоги (т. 2 а.с. 133-145) мотивує тим, що наказом т.в.о. ректора КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти №204-к від 07.10.2016 її необґрунтовано притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено стягнення у вигляді догани за порушення трудової дисципліни та Правил внутрішнього трудового розпорядку прогул, про що зазначено у позовній заяві з якою вона звернулася до суду про скасування наказу справа №592/10404/16-ц. Наказ не містить зазначеного конкретно складу порушень: не вказано, які конкретно посадові обов`язки не виконувались без поважних причин, які саме і нормативні чи розпорядчі акти що встановлюють її трудові обов`язки, нею порушено, у чому конкретно проявилося порушення трудової дисципліни та правил внутрішнього трудового розпорядку та чи могла вони бути підставою для оголошення догани; у наказі не зазначено у який саме день, час, вчинено прогул. Тобто, відповідачі обмежилися лише загальними фразами, що свідчить про те, що перед накладенням стягнення відповідачі не проводили перевірку. Вважає, застосування стягнення здійснено з порушенням встановленого КЗпП України порядку, без відбирання письмового пояснення, безпідставно, наказ не відповідає вимогам чинного законодавства, порушень трудової дисципліни та правил внутрішнього розпорядку не допускала і не могла допустити, прогул не вчиняла. Наказ не погоджено з первиною профспілковою організацією ( вона не була запрошена на засідання виборного профспілкового органу для заслуховування) , вважає наказ є протиправним, тому підлягає скасуванню. Підставою винесення наказу є доповідна записка в.о. завідувача відділу моніторингу якості освіти та ЗНО [PERSON] від 27.09.2016 про відсутність позивача на роботі. З 2005 року вона працювала методистом навчально-методичного відділу моніторингу якості Освіти КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти на 0,5 окладу методиста, її робочий день 4 годинний, що не суперечить ст.56 КЗпП. Законом встановлено ряд гарантій дотримання прав працівника при притягненні його до дисциплінарної відповідальності. Зокрема, встановлено обов`язок власника або уповноваженого ним органу врахувати обставини вчинення проступку, ступінь тяжкості, попередню роботу, витребувати письмові пояснення , тобто вжити заходи для повного та об`єктивного дослідження обставин, за яких проступок вчинено, встановити вину працівника. Перед застосуванням стягнення відповідачами не проведено перевірки, не було витребувано від неї письмового пояснення (письмове повідомлення про надання пояснення не надходило), про оголошення стягнення не було повідомлено під розписку, як вимагає закон. Крім того, не враховано результати її попередньої роботи, відсутність стягнень. Оскаржуваний наказ не підтверджує факт неналежного виконання нею своїх посадових обов`язків, покладених на неї трудовим договором, обставини, за яких вчинено проступок. В оскаржуваному наказі не зазначено жодної норми законодавчого чи нормативно-правового акту; відсутнє посилання на пункт правил внутрішнього трудового розпорядку яких правил, ким та коли затверджених та чи доведені вони до неї під розпис; не зазначено, у чому саме полягає «порушення трудової дисципліни», суть порушення, не наведено конкретних фактів невиконання своїх посадових обов`язків та наявності її вини, не зазначено чіткого формулювання суті та обставин вчинення дисциплінарного проступку та з яких мотивів було обрано зазначений вид дисциплінарного стягнення догана, ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну та кому, у якому розмірі шкоду, що є свідченням, що наказ носить формальний характер. Підстави та мотиви застосування стягнення у наказі обов`язково мають бути викладені стисло і чітко, у точній відповідності з формулюванням чинного законодавства і з посиланням на відповідну статтю, пункт, а згідно з оскаржуваним наказом від 07.10.2016 неможливо встановити, коли саме - дата, час, та з яких обставинах вчинено «прогул», з якої до якої години чи у сукупності 3 і більше годин. При накладенні стягнення відповідачами не враховано, що її робочий день є неповним робочим днем та складає 4 години без перерви, тому п.4 частини 1 статті 40 КЗпП «прогул» не підлягає застосуванню, так як зазначена норма КЗпП передбачає відсутність працівника протягом робочого дня. Приписи КЗпП не містять норми, за якою б дозволялося притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності у вигляді прогулу при неповному робочому дні. Відповідно до ухвали Ковпаківського районного суду м. Суми у справі №592/8019/16-ц, суддя Бичков І.Г., про відкриття провадження у справі за її позовом до КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти, ректора цього навчального закладу Нікітіна Ю.О. про зобов`язання КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти надати їй щорічну додаткову оплачувану відпустку загальною тривалістю 20 календарних днів: 10 календарних днів за 2015 рік та 10 календарних днів за 2016 рік без урахування святкових і неробочих днів, стягнення частини недоплаченої матеріальної допомоги на оздоровлення у зв`язку із щорічною відпусткою за 2009, 2010, 2014, 2015 роки у розмірі 0,5 посадового окладу методиста та матеріальну допомогу на вирішення соціально-побутових питань за 2009, 2010, 2014, 2015 років у розмірі посадового окладу методиста 27.09.2016, відповідно до повістки суду, з 09-00 до 10-30 вона, як позивач, була присутня в приміщенні Ковпаківського районного суду. Копія повістки з відмітками про перебування у суді була надана ректору Нікітіну, який, як відповідач у справі №592/8019/16-ц, 27.09.2016 до суду не з`явився. Отже, відсутність на робочому місці з 9.00 до 10-30 - з поважних причин, а виконання нею ухвали суду, прийнятої іменем України, відповідачами ставиться їй у провину «прогул», що, вважає, є злочином з їхньої сторони. Після суду з 11-00 до 13-20 була присутня на урочистих зборах до Дня працівника освіти і науки у приміщенні Сумського академічного театру ім. Щепкіна, організованих відділом освіти і науки Сумської ОДА, на яких був також присутній ректор [PERSON] , проректор [PERSON] , проректор [PERSON] та колектив КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти відповідно до запрошення Департаменту освіти і науки Сумської ОДА. Присутність її на відзначенні Дня працівника освіти і науки у приміщенні Сумського академічного театру ім. Щепкіна, організованого Департаментом освіти і науки Сумської ОДА, також не може вважатися порушенням нею трудової дисципліни чи правил внутрішнього трудового розпорядку « прогулом», - це, вважає, є явне переслідування її керівництвом інституту за відстоювання своїх трудових прав у суді, порушенням її прав, закріплених Констутуцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. Враховуючи, що вона працює на 0,5 ставки методиста і її неповний робочий день складає 4 години: з 10-00 до 14-00, після урочистих зборів вона була на робочому місці у відділі, де відпрацювала до 15-20. Спричинена моральна шкода є значимою, оскільки відповідач застосував стягнення лише щодо її особистості, проігнорувавши, що в театрі ім. Щепкіна на урочистостях і святкуванні Дня працівника освіти були присутні члени педагогічного колективу КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти та інші працівники КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти, які не займали посади педагогічних працівників та не мали обов`язковості бути офіційними гостями на урочистостях обласного рівня (бібліотекар [PERSON] , завгосп [PERSON] , спеціаліст [PERSON] та інші). Наказом № 106-ОД від 26.09.16р. (матеріали справи, стор. 69). не було визначено з яких причин вищезазначені особи мали бути обов`язково присутніми у театрі ім. Щепкіна з нагоди святкування дня Працівника освіти, не мали відношення до нагород. Наказ № 106-ОД від 26.09.16р. не було доведено для ознайомлення під підпис жодному запрошеному працівнику і має протиріччя щодо затвердженої кількості запрошених. Спричинена моральна шкода є значимою, оскільки ігнорування передбачених трудових прав проявилося саме в утиску і дискримінації, які відбулися як до педагогічного працівника, жінки, одинокій матері, громадянина України саме у зверненні під час тривання трудових відносин за захистом до суду та інших органів. Тому просить скасувати наказ КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти № 204-К від 7.10.2016 року про оголошення догани; стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 100.000 (сто тисяч) гривень та судові витрати по справі. 25.04.2017 від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив-заперечення на позовну заяву, в яких зазначила, що [PERSON] працює на 0,5 ставки методиста навчально-методичного відділу моніторингу якості освіти та ЗНО у КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти. Наказом т.в.о. ректора КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти [PERSON] № 204-к від 07.10 2016 року на [PERSON] накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за порушення трудової дисципліни та правил внутрішнього трудового розпорядку, а саме прогул. Адміністрація Інституту вважає накладене дисциплінарне стягнення таким, що застосовано з дотриманням приписів КЗпП України з огляду на таке. Відповідно до графіку роботи навчально-методичного відділу моніторингу якості освіти та зовнішнього незалежного оцінювання, затвердженого ректором та погодженого головою ПК робочий час [PERSON] становить 4 (чотири) години на день з 10 год.00 хв. до 14 год. 00 хв. про встановлений режим робочого часу позивачка обізнана і не заперечує його, що вбачається, зокрема, також з її позовної заяви. Відповідно до доповідної записки в. о. завідувача відділу моніторингу якості освіти та ЗНО [PERSON] від 27.09.2016 № 1752, методист відділу моніторингу якості освіти та ЗНО [PERSON] була відсутня на роботі з 10 хв.00 год. до 14 год.00 хв. 27.09.2016 року. Про відсутність на роботі [PERSON] складено відповідний акт. 27.09.2016 року о 15 год. 50 хв. Позивачка звернулася до ректора інституту із доповідною, в якій прохала вважати робочий день 27.09.2016 року «як такий, що відпрацювала за час лікарняного з 15.09.2016 по 23.09.2016р на вебінарі 20 09.2016 р.». Доповідна ректором не погоджена, зокрема і через порушення процедури її подання, пропуску строку для її подачі, відсутності візи погодження із безпосереднім керівником тощо. 27.09.2016 року [PERSON] перебувала під час робочого часу на концерті, присвяченому Дню працівника освіти. (доречі сама позивачка це підтверджує у своїй позовній заяві). В супереч наказу по закладу від 26.09.2016 №106-ОД «Про участь працівників інституту в урочистостях, присвячених Дню працівника освіти» [PERSON] фактично сама себе делегувала на участь в урочистостях. 07.10.2016 року [PERSON] було повторно запропоновано пояснити причину її відсутності на роботі, надати документи, які засвідчують поважність причини відсутності на роботі. Надати пояснення чи будь-які документи [PERSON] відмовилася, про що складено акт. Крім того, позивачка відмовилася знайомитися із наказом про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, про що також складено акт. З огляду на вищезазначене, вважають, що дії адміністрації щодо накладення дисциплінарного стягнення на Позивачку відповідають приписам трудового законодавства. Що стосується вимоги Позивачки стосовно стягнення моральної шкоди. В позовній заяві не зазначено, належними доказами не підтверджено характер завданої моральної шкоди, глибину і тривалість моральних та фізичних страждань позивачки, настання негативних змін у її житті тощо, як то передбачає ст.23 ЦК України. Аргументація, вмотивованість, дотримання принципу розумності у вимозі відшкодування моральної шкоди відсутні. 14.11.2016 ухвалою судді Ковпаківського районного суду м. Суми було залишено позовну заяву без руху. Ухвалою судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 05.12.2016 року відкрито провадження у даній справі. 07.08.2018 позов [PERSON] до КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти, третя особа: т.в.о. ректора КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти Грицай С.М., про визнання протиправним та скасування наказу - залишено без розгляду. 22.10.2018 Постановою Апеляційного суду Сумської області ухвалу Ковпаківського районного суду м. Суми від 07 серпня 2018 року про залишення без розгляду позовної заяви [PERSON] до КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти, третя особа: т.в.о. ректора КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти Грицай С.М., про визнання протиправним та скасування наказу скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до Ковпаківського районного суду м. Суми. Згідно розпорядження Ковпаківського районного суду м. Суми від 29 серпня 2019 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку із припиненням повноважень судді, вказана справа передана у провадження судді Литовченка О.В. 04.09.2019 року ухвалою суду прийнято до провадження цивільну справу 592/10404/16-ц за позовом [PERSON] до КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти, третя особа [PERSON] про визнання протиправним та скасування наказу, відшкодування моральної шкоди в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, в зв`язку з уточненням позовних вимог та думкою сторін, судом прийнято рішення про заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням та 16.12.2020 ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Позиції учасників судового провадження. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили їх задовольнити. [PERSON] додатково пояснила, що режим її роботи було встановлено з 10.00 год. до 14.00 год. без обідньої перерви, її місце роботи було визначено в гуртожитку КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти. Станом на 27.09.2016 вона не знала хто є її безпосереднім керівником у відділі. 26.09.2016 [PERSON] повідомила відділу, що 27.09.2016 всім потрібно бути у святковому одязі для відвідування урочистостей в театрі ім. Щепкіна. На наступний день було призначено на 09.00 год. розгляд справи у Ковпаківському районному суді м. Суми за її позовом до КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти. В суді перебувала з 09.00 до 10.30 год. так як справа розглядом не відбулась, оскільки суддя був зайнятий у іншій справі. На її вимогу секретар надала їй повістку з відміткою про час перебування в суді. Після 10.30 год. вона зателефонувала колезі [PERSON] , але та їй не повідомила про необхідність їхати на роботу. На 11.00 год. була в театрі ім. Щепкіна. Бачила там проректора Удовиченка, ректора, який її спитав чому вона не на роботі. Концерт закінчився о 13.15 та вона поїхала на роботу, о 14.00 зайшла в гуртожиток. Щоб уникнути будь яких непорозумінь написала заяву від 27.09.2016, прохала вважати робочий день 27.09.2016 року «як такий, що відпрацювала за час лікарняного з 15.09.2016 по 23.09.2016р на вебінарі 20 09.2016 р.». Повістку з суду не пред`являла. На наступний день перебувала на лікарняному. Дійсно відмовлялась надати письмові пояснення, вважала дії адміністрації неправомірними. Представник відповідача та третьої особи [PERSON] у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог та просила відмовити у їх задоволенні з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні. Зазначив, що у КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти працює близько 180 працівників. В інституті періодично проводяться заходи, як за місцем розташування інституту та к і в інших місцях. Кому на який захід йти та бути там присутнім вирішує керівництво, порадившись з керівниками структурних підрозділів, при цьому видаються відповідні накази, в яких чітко зазначаються працівники, які будуть приймати участь у такому заході. В спірному випадку [PERSON] в наказі зазначено не було. Особисто він був зазначений у наказі про святкові заходи та був заздалегідь з ним ознайомлений. Даний наказ реєструвався в книзі наказів інституту. Був присутній на святковому заході 27.09.2016 у театрі ім. Щепкіна. Бачив там [PERSON] , вона прямо не знаходилась у його підпорядкуванні. Надійшла доповідна записка від безпосереднього керівника [PERSON] про її відсутність на робочому місці 27.09.2016, складено відповідний акт. 28.09.2016 виконував обов`язки ректора, в зв`язку з перебуванням ректора у відрядженні. Ректор надав вказівку розібратися з ситуацією по [PERSON] . Йому доповідали, що [PERSON] написала заяву після 14.00 години 27.09.2016, щоб їй зарахували як відгул за раніше відпрацьований день, або як день за власний рахунок 27.09.2016. Проводилась відповідна процедура факту порушення трудової дисципліни, від [PERSON] зажадали надати письмові пояснення, яка категорично відмовилась це зробити, ні вона, ні будь хто інший не надавали пояснення по поважність причин відсутності на робочому місці з 10.00 до 14.00 годин 27.09.2016. Про наявність повістки з суду вона нічого не казала та не надавала з цього приводу пояснень. Він був поінформований про якийсь судовий процес у [PERSON] з інститутом, але будь які деталі йому відомі не були. За результатами проведеної перевірки визнали відсутність на робочому місці 27.09.2016 [PERSON] прогулом та з урахуванням всіх обставин та особи [PERSON] застосоване найменше дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Ніякої дискримінації до [PERSON] не було, ніяких розпоряджень застосовувати дисциплінарне стягнення ні від кого до нього не надходило. На послідуючі атестації, як педагогічного працівника, [PERSON] догана не впливала ніяким чином, її категорія була підтверджена. Фактичні обставини, встановлені судом. Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права. Суд, заслухавши сторони, представників сторін, третю особу та його представника, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, встановив фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст. 5 ЦПК України). Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд на підставі ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Обставини, встановлені рішенням суду у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Докази надаються сторонами та іншими особами, що беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). На підставі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Положеннями ч. 1 ст. 3 КЗпП України\~визначено, що трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю. Відповідно до ст.139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. При наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходити із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених\~КЗпП України. При цьому, суд вважає правильним розмежувати підстави, які слугували для цього, перевіривши достатність та обґрунтованість кожної з них окремо. Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що [PERSON] з 2005 року перебувала в трудових відносинах з КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти. Наказом від 21 грудня 2015 року її переведено з посади методиста (0,5 ставки) навчально-методичного відділу моніторингу якості освіти на посаду методиста (0,5 ставки) навчально-методичного відділу моніторингу якості освіти та ЗНО. Для організації трудової дисципліни у КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти, де працювала позивач, зборами трудового колективу (протокол № 4 від 28.08.2015), головою ПК Первинної профспілкової організації встановлено та затверджено Правила внутрішнього трудового розпорядку. Згідно з розділом 3 цих Правил працівники зобов`язані працювати чесно і добросовісно, виконувати навчальний режим, вимоги Статуту, колективного договору та Правила внутрішнього розпорядку, дотримуватись дисципліни праці, тобто: своєчасно і точно виконувати розпорядження керівництва, своєчасно перебувати на робочому місці. Науково-педагогічним і педагогічним працівникам забороняється змінювати на свій розсуд розклад занять і графіки роботи. Згідно розділу 8 порушення трудової дисципліни, тобто невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків несе за собою застосування заходів дисциплінарного або громадського впливу, а також застосування інших заходів, передбачених діючим законодавством. За порушення трудової дисципліни керівництво інституту застосовує такі дисциплінарні стягнення як: догана; звільнення. Дисциплінарні стягнення застосовуються ректором Інституту і оголошуються наказом. При застосуванні стягнення від порушника дисципліни вимагається пояснення у письмовій формі. Відмова працівника дати пояснення не може бути перешкодою для застосування стягнення. Дисциплінарне стягнення застосовується ректором безпосередньо після виявлення проступку, але не пізніше одного місяця з дня виявлення, не враховуючи часу хвороби або перебування працівником у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано пізніше 6-ти місяців з дня здійснення проступку. У вказані строки не включається час провадження по кримінальній справі. Наказ про застосування дисциплінарного стягнення з визначенням мотивів притягнення його до дисциплінарної відповідальності оголошується під розписку. Якщо протягом року з дня застосування дисциплінарного стягнення працівник не вчинить дисциплінарного проступку то він вважається таким, що не притягувався до дисциплінарної відповідальності. Згідно розділу 9 Правил за погодженням між працівником і адміністрацією Інституту може встановлюватись угода про неповний робочий день, неповний робочий тиждень і поділ робочого дня на частини за мотивованими заявами працівників та наявності можливостей і умов в Інституті (т. 1 а.с. 56-67). Відповідно до 4 розділу посадової інструкції методиста навчально-методичного відділу моніторингу якості освіти та зовнішнього незалежного оцінювання [PERSON] , методист несе відповідальність за порушення правил з охорони праці, протипожежної безпеки та правил внутрішнього трудового розпорядку ( т. 2 а.с.68-71). Відповідно до графіку роботи навчально-методичного відділу моніторингу якості освіти та зовнішнього незалежного оцінювання, затвердженого ректором та погодженого головою ПК робочий час [PERSON] становить 4 години на день з 10 год.00 хв. до 14 год. 00 хв., про встановлений режим робочого часу позивачка обізнана і не заперечувала у судовому засіданні даної обставини (т. 1 а.с. 53). Відповідно до наказу по закладу від 26.09.2016 №106-ОД «Про участь працівників інституту в урочистостях, присвячених Дню працівника освіти» ректором [PERSON] визначено конкретні прізвища працівників КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти, які на виконання наказу Департаменту освіти і науки Сумської державної адміністрації від 20.09.2016 № 177-ОД «Про проведення обласного свята до Дня працівника освіти» та наказу Сумського обласного інституту післядипломної педагогічної освіти від 20.09.2016 № 104-ОД «Про участь Сумського ОІППО в урочистостях, присвячених Дню працівника освіти» повинні взяти участь в урочистостях, присвячених Дню працівника освіти, які відбудуться 27.09.2016 у приміщенні обласного театру драми та музичної комедії ім. М.С. Щепкіна, також в наказі визначені особи, які можуть бути присутні на святковому заході викладачі, які не задіяні у навчальному процесі 27 вересня 2016 року (т. 1 а.с. 69). Даний наказ зареєстровано в Журналі обліку наказів з основної діяльності КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти. Прізвище [PERSON] та її посада в даному наказі відсутні (т. 1 а.с. 103, 104). Відповідно до доповідної записки в.о. завідувача відділу моніторингу якості освіти та ЗНО [PERSON] від 27.09.2016 № 1752, методист відділу моніторингу якості освіти та ЗНО [PERSON] була відсутня на роботі з 10 хв.00 год. до 14 год.00 хв. 27.09.2016 (т. 1 а.с. 54). Про відсутність на роботі [PERSON] з 10 хв.00 год. до 14 год.00 хв. 27.09.2016 складено акт о 14.05 год. 27.09.2016 комісією у складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (т. 1 а.с. 55). 27.09.2016 року о 15 год. 50 хв. [PERSON] звернулася до ректора інституту із доповідною, в якій прохала вважати робочий день 27.09.2016 року «як такий, що відпрацювала за час лікарняного з 15.09.2016 по 23.09.2016 на вебінарі 20 09.2016 р.» (т. 1 а.с. 68). 27.09.2016 [PERSON] перебувала під час робочого часу на концерті, присвяченому Дню працівника освіти у приміщенні обласного театру драми та музичної комедії ім. М.С. Щепкіна, сама позивачка це підтверджує у своїй позовній заяві, пояснення надані в суді. 07.10.2016 [PERSON] було запропоновано пояснити причину її відсутності на роботі 27.09.2016, надати документи, які засвідчують поважність причини відсутності на роботі. Надати пояснення чи будь-які документи [PERSON] відмовилася, про що складено акт № 3 від 07.10.2016 комісією у складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (т. 1 а.с. 70). Наказом т.в.о. ректора КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти [PERSON] № 204-к від 07.10 2016 на [PERSON] накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за порушення трудової дисципліни та правил внутрішнього трудового розпорядку, а саме прогул (т. 1 а.с. 72). [PERSON] відмовилася ознайомитися із наказом про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, про що складено акт № 4 від 07.10.2016 комісією у складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (т. 1 а.с. 71). Згідно відмітки на повістці про виклик до Ковпаківського районного суду м. Суми зазначено: «Було призначено справу [PERSON] на 27.09.2016 на 09.00, але справу відкладено… суддя перебував в н/к. Позивачка перебувала в приміщенні суду з 09.00-10.30 год.» (т. 1 а.с. 106). Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що працює в КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти з 2007 року, у 2016 році працювала на посаді методиста відділу моніторингу якості освіти та ЗНО. Працювали з [PERSON] разом. Який у неї графік роботи був не знає. Щоб піти в театр на святкування повинен бути дозвіл керівництва. Зазвичай методисти на святкування до театру не ходять. Чи ознайомлювали її з наказом не пам`ятає. Чи ходили 27.09.2016 до театру працівники відділу не знає. Їй 27.09.2016 зранку телефонувала [PERSON] , але звідки телефонувала не знає, вона запитала чи всі на роботі, вона сказала, що так, всі на роботі. Чи казала, що була термінова робота не пам`ятає. Чи казала 26.09.2016 керівник відділу [PERSON] про театр не пам`ятає, з якого місяця вона виконувала обов`язки керівника та чи її офіційно представляла адміністрація не пам`ятає, але станом на 26 та 27.09.2016 знала, що вона була керівником відділу, вважає, що про це знали всі в тому числі і [PERSON] . Свідком будь якого упередженого ставлення до [PERSON] , в тому числі з боку [PERSON] вона не була. Тиску на роботі не боїться. З правилами внутрішнього трудового розпорядку ознайомлювалася. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що працює в КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти приблизно 13 років. З [PERSON] працювали в одному відділі. Виконувала обов`язки завідуючої відділу станом на вересень 2016 року, її представляло у відділі керівництво закладу. 26.09.2016 казала у відділі, що можливо будуть залучені в театрі на святкуванні, їй про це повідомила проректор [PERSON] та 27.09.2016 потрібно святково одягнутись. У встановлений час розпорядком робочого дня о 10.00 год. 27.09.2016 [PERSON] не з`явилась на робоче місце. З`явилась вона близько 14.00-15.00 год. Дійсно складала на неї доповідну записку про відсутність на роботі між 14.00 та 15.00 год., писала у відсутність [PERSON] , потім віддала її секретарю. Будь якої упередженості до [PERSON] не має та не мала. Запропонувала надати пояснення, але вона відмовилась, пішла з відділу, потім повернулась за речами. Попередньо вона, як керівник узгоджувала особливий графік роботи [PERSON] за її зверненням. [PERSON] чітко знала, що вона керівник відділу, графік роботи постійно висить на дверях відділу, про це всі знають. Здається 27.09.2016 [PERSON] телефонувала [PERSON] близько 10-11.00 години 27.09.2016. Сказала, що [PERSON] хоче піти до театру. [PERSON] повідомили, що потрібно прибути на робоче місце, оскільки є термінова робота та всі працівники знаходяться на робочих місцях. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що працює в КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти зав. навчальним відділом освіти, раніше працювала методистом. Мала робочі відносини з [PERSON] . В 2016 році [PERSON] виконувала обов`язки завідуючої відділу моніторингу якості освіти та ЗНО. 27.09.2016 вона особисто в театр запрошена не була. Напередодні 26.09.2016 повідомляли, щоб були святково одягнуті, можливо підуть до театру. [PERSON] та [PERSON] нікого до театру не направляли. Що [PERSON] була в театрі вона не знає. Дійсно підписувала акт 27.09.2016 в період десь після 14.00 до 17.00 год. точно не пам`ятає. Графік роботи працівників відділу завжди висить на вхідних дверях. [PERSON] приїхала на роботу 27.09.2016 вже після 14.00 год., її на роботі з 10.00 до 14.00 год. не було. Тиску з будь-якого боку не має. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що працює в КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти провідним інженером по будівництву, був станом на 2016 рік начальником господарського відділу. Учасник БД. Був педагогом, також був запрошений на урочистості до Дня вчителя. Ректор [PERSON] казав, щоб написав заяву на відгул. Заяву з резолюцією ректора здав до відділу кадрів. Був на заході в театрі, сидів на 11 ряду, ректор сидів попереду, окремо від колективу. Також бачив [PERSON] в театрі. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» судам роз`яснено, що суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку з поміщенням до медвитверезника, самовільне використання без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишення роботи до закінчення строку трудового договору чи строку, який працівник зобов`язаний пропрацювати за призначенням після закінчення вищого чи середнього спеціального учбового закладу). Законодавством не визначено переліку обставин, за наявності яких прогул вважається вчиненим із поважних причин, тому суд вирішує питання про поважність причин відсутності працівника на роботі, виходячи з конкретних обставин і враховуючи будь-які докази з числа передбачених статтею 76 ЦПК України. Відповідно до статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення. Відповідно ч. 1\~ст. 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Згідно\~ст. 149 КЗпП України\~до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством. За приписами\~статей 147-149 КЗпП України\~роботодавець має право застосовувати до працівника дисциплінарне стягнення за винне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника, порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків, вина працівника, наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147-1-149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Принцип презумпції невинуватості в трудовому праві випливає із змісту\~статті 138 КЗпП, яка передбачає обов`язок роботодавця доводити наявність умов, серед них і вини працівника, для притягнення такого працівника до відповідальності. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Частиною першою\~статті 148 КЗпП України\~передбачено можливість застосування дисциплінарного стягнення не пізніше одного місяця з дня виявлення проступку. Оскільки рішення про оголошення догани прийнято на наступний день після виявлення проступку, дисциплінарне стягнення застосовано у передбачені законом строки. Частиною першою\~статті 147 КЗпП України\~визначено два види заходів стягнення за порушення трудової дисципліни: догана, звільнення. За прогул (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) пунктом 4 частини першої\~статі 40 КЗпП України\~передбачено можливість розірвання трудового договору. Згідно з позицією Верховного Суду у справі № 644/7517/16-ц ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147-149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Суд вважає, що позиція позивача, щодо правомірності відсутності на робочому місці 27.09.2016 в період часу за встановленим графіком роботи з 10.00 год. до 14.00 год. свого підтвердження належними та допустимими доказами в ході судового розгляду не знайшла. Посилання сторони позивача, як на виправдовуючу обставину неприбуття на робоче місце, перебування 27.09.2016 року в період з 09.00 год. до 10.30 год. у Ковпаківському районному суді м. Суми на розгляді справи є неспроможною, оскільки працівник по-перше повинен попередити завчасно доступними засобами керівництво про причини своєї відсутності, що [PERSON] зроблено не було, по-друге, як вбачається з судової повістки розгляд цивільної справи було призначено на 09.00 год. 27.09.2016 та було відкладено в зв`язку з перебуванням головуючого судді в нарадчій кімнаті по іншій судовій справі, крім того, як вбачається з пояснень представника відповідача [PERSON] , яка представляла відповідача - ректора КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти в цивільній справі № 592/8019/16-ц та була безпосередньо присутня 27.09.2016 в приміщенні Ковпаківського районного суду м. Суми, після 09.00 години секретарем судового засідання було повідомлено, що розгляд справи не відбудеться через перебування головуючого в нарадчій кімнаті, вона одразу покинула приміщення суду, а [PERSON] з незрозумілих причин залишилась. Також, після отримання відповідної повістки суду у позивача було достатньо часу для прибуття до свого робочого місця КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти, але нею цього зроблено не було, навіть після спілкування з [PERSON] , яка повідомила останній, що всі працівники відділу знаходяться на своїх робочих місцях та до театру не пішли. Всупереч отриманій інформації [PERSON] пішла до обласного театру драми та музичної комедії ім. М.С. Щепкіна де за її твердження, викладеним у позовній заяві, перебувала з 11.00 год. до 13.20 год. Посилання позивача, щодо перебування на робочому місці та відпрацювання (виконання трудової функції відповідно до трудового договору) з 14.00 год. до 15.20 год. 27.09.2016 не підтверджено жодними дослідженими доказами. Також судом враховується, що [PERSON] на вимогу в рамках процедури розгляду питання порушення трудової дисципліни відмовилась надавати пояснення, про що складено відповідний акт, повістка, як виправдовуючий документ надана нею не була (надано безпосередньо суду під час розгляду даної справи), про її наявність нікого не повідомляла, було здійснено звернення до ректора інституту із доповідною, в якій прохала вважати робочий день 27.09.2016 року «як такий, що відпрацювала за час лікарняного з 15.09.2016 по 23.09.2016 на вебінарі 20 09.2016 р.». Відповідачем доведено\~наявність порушень\~трудової дисципліни\~позивачем,\~виконані всі\~вимоги до\~порядку застосування\~дисциплінарного стягнення,\~правомірність та\~обґрунтованість застосування\~дисциплінарного стягнення\~та його\~виду. Роботодавцем КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти надано належну оцінку діям позивача, правильно встановлено порушення нею з її вини правил внутрішнього трудового розпорядку, надано відповідні докази, а під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховано обставини, за яких вчинено проступок та застосовано найменше дисциплінарне стягнення, передбачене ст. 147 КЗпП України у виді догани. Тобто, обрання найменш суворого стягнення з можливих видів дисциплінарних стягнень свідчить про безумовне врахування роботодавцем всіх обставин, зазначених у ч. 3\~ст. 149 КЗпП України, оскільки нижчим є лише відмова від притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності при наявності факту порушення трудової дисципліни. На користь позиції відповідача, щодо відсутності дій дискримінаційного характеру по відношенню до [PERSON] також свідчить твердження самої позивачки про те, що після застосування дисциплінарного стягнення роботодавець продовжував виплачувати їй стимулюючі виплати, премії, як і іншим працівникам КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти, хоча, відповідно до частини третьої\~статті 151 КЗпП України\~протягом строку дії дисциплінарного стягнення заходи заохочення до працівника не застосовуються. Згідно з позицією Верховного Суду у справі 357/9161/17, якою продубльовано позицію Верховного Суду України у справі № 755/22151/15, при вирішенні спорів про виплату премій необхідно виходити з нормативно-правових актів, якими визначено умови та розмір цих виплат. Працівники, на яких поширюються зазначені нормативно-правові акти, можуть бути позбавлені таких виплат (або розмір останніх може бути зменшено) лише у випадках і за умов, передбачених цими актами. Законодавство не вимагає, щоб власник реалізував свої повноваження збільшувати, зменшувати розміри премій, які виплачуються конкретним працівникам, повноваження повністю або частково позбавляти конкретного працівника премій обов`язково за погодженням з виборним органом первинної профспілкової організації. Власник має право самостійно вирішувати ці питання, якщо інше не передбачено положенням про преміювання (колективним договором). Таким чином, у задоволенні позовних вимог [PERSON] щодо визнання незаконним та скасування наказу КЗ СОР Сумський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти №204-к від 07.10.2016 «Про оголошення догани» необхідно відмовити. Вимоги позивача про стягнення з відповідача у відшкодування завданої моральної шкоди 100000,00 гривень є похідними від вимог про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення у задоволенні яких відмовлено. За умов відсутності наявності шкоди, протиправності дій її завдавача та причинного зв`язку між його діями та шкодою, для виникнення зобов`язання відшкодування моральної шкоди відсутні. Таким чином, не підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача у відшкодування моральної шкоди 100000 грн. Щодо ненадання судом оцінки кожному аргументу сторін, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). З урахуванням наведеного, позовні вимоги є необґрунтованими, а в задоволенні позову необхідно відмовити. Судові витрати. Відповідно до\~статті 141 ЦПК України витрати по сплаті судового збору залишити за позивачем.

Outcome: dismissed