Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-12 00:00:00

позивач через свого представника звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить зобов'язати відповідача власника квартири [ADDRESS] привести у попередній стан квартиру [ADDRESS], відповідно до поверхового плану будинку, а саме демонтувати за власний рахунок самовільно добудовану частину балкону та відновити зовнішній вигляд фасаду будинку. Також позивач просить стягнути на свою користь судові витрати з відповідача. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що житловий будинок [ADDRESS] знаходиться на балансі позивача, а відповідач [PERSON] є власником квартири №30 у цьому будинку. У жовтні 2015 року під час проведення комісійного обстеження фасаду будинку [ADDRESS] було встановлено, що власник кв. № 30 виконав будівельні роботи по добудові та збільшенні площі балкону, чим також було змінено зовнішній вигляд фасаду будинку. Дозвільні документи на добудову та перепланування балкону відповідач позивачу не надав. Відповідачем було порушено положення правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, правил користування приміщеннями житлових будинків та Правил благоустрою міста Києва. Відповідач добровільно не здійснює демонтування самовільної добудови до балкону, приведення його в попередній стан та не відновлює зовнішній вигляд фасаду будинку. У судове засідання позивач не з'явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, його представник подала до суду заяву, у якій просила про розгляд справи без її участі і зазначила, що не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Відповідно до положень ч.1 ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов'язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.1 ст.224 та відповідно до ч.1 ст.225 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до п. 1 розпорядження Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 31 січня 2015 року № 41 «Про деякі питання комунального майна територіальної громади міста Києва, що віднесено до сфери управління Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації» житловий будинок [ADDRESS] було закріплено на праві господарського відання за КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (позивач) (а.с.5-6). Згідно Договору купівлі-продажу квартири [PERSON] (відповідач) є власником квартири № 30 у житловому будинку [ADDRESS] (а.с.10-11). Згідно акту від 20.01.2016 під час проведення комісійного обстеження фасаду будинку [ADDRESS] було встановлено, що власник кв. № 30 виконав будівельні роботи по добудові та збільшенні площі балкону, чим також було змінено зовнішній вигляд фасаду будинку (а.с.12). Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувачем будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Пунктом 2 ч. 2 ст. 21 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов'язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень. Відповідно до п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 № 572, додатку №6 розпорядження КМДА № 648 від 20.07.1994 власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого у встановленому порядку. Згідно п. 1.4.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 № 76 переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Відповідно до п. 1.4.4. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій передбачено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Згідно п. 1.4.5. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого і самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування. Згідно п. 1.4.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов'язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану. У разі, якщо самовільне перепланування або переобладнання приводить до погіршення технічного стану жилого будинку в цілому та порушуються права інших споживачів, зазначені роботи виконуються виконавцем послуг, питання відшкодування вартості цих робіт власником, наймачем (орендарем) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення вирішується у судовому порядку. Згідно п. 3.2., 3.2.8. Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року № 1051/1051 відповідальні особи підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, юридичні та фізичні особи, що використовують будинки і споруди та приміщення в них на законних підставах, зобов'язані: змінювати зовнішній вигляд фасадів будівель та споруд тільки на підставі затверджених у встановленому порядку проектів та за умови одержання дозволу (ордера) на тимчасове порушення благоустрою території у зв'язку з виконанням відповідних робіт у Головному управлінні контролю за благоустроєм міста Києва. Відповідно до п. 5.2.9. Правил благоустрою міста Києва перепланування квартир та приміщень житлових будівель може проводитись тільки після набуття чинності відповідних розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Згідно ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Оскільки відповідачем не була надана відповідна документація на перепланування та збільшення площі балкону, чим змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, суд з метою дотримання законодавства України позовні вимоги вважає необхідним задовольнити. Відповідно до ст.ст.79, 88 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати в сумі 1 378,00 грн, які підтверджуються долученим до справи платіжним дорученням про їх оплату (а.с.21). Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved