Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-08 00:00:00

позивач через свого представника звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить з урахуванням уточнених позовних вимог зобов'язати відповідача власника квартири [ADDRESS] привести у попередній стан квартиру [ADDRESS], відповідно до поверхового плану будинку, шляхом демонтування за власний рахунок самовільної добудови до балкону, а саме добудовані стіни балкону та віконні рами з однієї сторони фасаду будинку та відновити зовнішній вигляд фасаду будинку. Також позивач просить стягнути на свою користь судові витрати з відповідача. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що житловий будинок [ADDRESS] знаходиться на балансі позивача, а відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] у цьому будинку. 10 червня 2015 року під час проведення комісійного обстеження фасаду будинку [ADDRESS] було встановлено, що власники кв. [ADDRESS] добудували та збільшили площу балкону за рахунок стін сусідніх квартир, чим самим затулили світло в їх вікна. Дозвільні документи на добудову та перепланування балкону відповідач позивачу не надала. Відповідачем було порушено положення правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, правил користування приміщеннями житлових будинків та Правил благоустрою міста Києва. Відповідач добровільно не здійснює демонтування самовільної добудови до балкону, а саме добудовані стіни балкону та віконні рами з однієї сторони фасаду будинку та не відновлює зовнішній вигляд фасаду будинку. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Відповідач та її представник у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували з тих підстав, що реконструкція балкону не потребує дозвільних документів на проведення та ніяким чином не заважає третім особам. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, оскільки збільшення площі балкону позивачем було здійснено за рахунок стін сусідніх квартир, чим самим затуляє світло в їх вікна. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про час та місце засідання повідомлялася належним чином. Представник третьої особи Державної архітектурно - будівельної інспекції України у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог не заперечував та пояснив, що документи дозвільного та декларативного характеру, що дають право на виконання будівельних робіт у квартирі позивача не видавались та не реєструвались. До того ж під час виїзду для проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил встановлено, що доступ до квартири [ADDRESS] відсутній, що унеможливлює проведення перевірки. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до п. 1 розпорядження Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 31 січня 2015 року № 41 «Про деякі питання комунального майна територіальної громади міста Києва, що віднесено до сфери управління Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації» житловий будинок [ADDRESS] було закріплено на праві господарського відання за КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (позивач) (а.с.8-9). Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом [PERSON] (відповідач) є власником квартири [ADDRESS] у житловому будинку [ADDRESS] (а.с.16). Згідно акту ЖЕД-513 від 10 червня 2015 року під час проведення комісійного обстеження фасаду будинку [ADDRESS] було встановлено, що власники кв. [ADDRESS] добудували та збільшили площу балкону за рахунок стін сусідніх квартир, чим самим затулили світло в їх вікна (а.с.18). Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувачем будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Пунктом 2 ч. 2 ст. 21 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов'язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень. Згідно ч. 1 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Відповідно до п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 № 572, додатку №6 розпорядження КМДА № 648 від 20.07.1994 власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого у встановленому порядку. Згідно п. 1.4.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 № 76 переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Відповідно до п. 1.4.4. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій передбачено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Згідно п. 1.4.5. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого і самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування. Згідно п. 1.4.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов'язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану. У разі, якщо самовільне перепланування або переобладнання приводить до погіршення технічного стану жилого будинку в цілому та порушуються права інших споживачів, зазначені роботи виконуються виконавцем послуг, питання відшкодування вартості цих робіт власником, наймачем (орендарем) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення вирішується у судовому порядку. У судовому засіданні на підставі наявних доказів встановлено, що відповідач здійснила саме добудову балкону у квартирі [ADDRESS] у житловому будинку [ADDRESS] шляхом збільшення його площі, а не реконструкцію, як про це зазначають відповідач та її представник, проектно-дозвільні документи на здійснення добудови балкону у квартирі [ADDRESS] у житловому будинку [ADDRESS] у позивача відсутні і відповідно Державною архітектурно - будівельною інспекцією України позивачу не видавались та не реєструвались. Згідно п. 3.2., 3.2.8. Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року № 1051/1051 відповідальні особи підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, юридичні та фізичні особи, що використовують будинки і споруди та приміщення в них на законних підставах, зобов'язані: змінювати зовнішній вигляд фасадів будівель та споруд тільки на підставі затверджених у встановленому порядку проектів та за умови одержання дозволу (ордера) на тимчасове порушення благоустрою території у зв'язку з виконанням відповідних робіт у Головному управлінні контролю за благоустроєм міста Києва. Відповідно до п. 5.2.9. Правил благоустрою міста Києва перепланування квартир та приміщень житлових будівель може проводитись тільки після набуття чинності відповідних розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Згідно ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку Оскільки відповідачем не була надана відповідна документація на перепланування та збільшення площі балкону, чим змінено зовнішній вигляд фасаду будинку та порушено права мешканців цього будинку, що підтвердили треті особи у судовому засіданні, суд з метою дотримання законодавства України позовні вимоги вважає необхідним задовольнити. Відповідно до ст.ст.79, 88 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати в сумі 243,60 грн, які підтверджуються долученим до справи платіжним дорученням про їх оплату (а.с.28). Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved