Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-22 00:00:00

Позивач просить ухвалити рішення суду, яким витребувати у [PERSON] майно, що є власністю Правдинського робітничого кооперативу, а саме житловий будинок з господарськими будівлями по [ADDRESS] , та виселити з будинку [PERSON] та [PERSON] , а також стягнути на користь Правдинського робітничого кооперативу заборгованість за квартирною платою. Свої вимоги мотивує тим, що відповідно до свідоцтва про право власності на житловий будинок Правдинський робітничий кооператив є власником будинку з господарськими спорудами по [ADDRESS] . За рішенням зборів пайовиків Правдинського робітничого кооперативу [PERSON] та членам її сім`ї даний будинок був наданий у користування. Підставою для вселення в будинок був ордер. Проживаючи в даному будинку, [PERSON] , всупереч вимогам законодавства, відмовилась укладати договір найму, який надає право користування у будинках державного та громадського житлового фонду. Позивач вважає, що за таких обставин відповідачі проживають в будинку незаконно. Тому, посилаючись на ст.387 ЦК України, зазначає, що майно підлягає витребуванню, оскільки ним безпідставно користуються відповідачі по справі. Крім того, посилаючиь на ст.782 ЦК України, позивач зазначає, що наймодавець має право вимагати повернення будинку, якщо наймач не вносить плату за користування протягом трьох місяців підряд. Відповідачі з 2017 року не сплачують квартирну плату за проживання в будинку. Правдинський робітничий кооператив з 1 грудня 2015 року ліквідується. На даний час на балансі підприємства залишилось два житлові будинки, за які до бюджету сплачується податок на землю та нерухоме майно. У зв`язку з несплатою квартирної плати утворилась заборгованість перед ДФС , що тягне за собою нарахування штрафних санкцій. На пропозицію позивача придбати дане житло у власність відповідачі категорично відмовились. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] на позовних вимогах наполягала і обґрунтувала обставинами, викладеними в позовній заяві та доповнила, що [PERSON] та [PERSON] проживали в с.Рябина Великописарівського району Сумської області та перебували на квартирному обліку в Правдинському робітничому кооперативі. [PERSON] працювала в Правдинському робітничому кооперативі. У 1990 році за рахунок Правдинського робітничого кооперативу було побудовано 5 будинків, які за рішенням зборів пайоків Правдинського робітничого кооперативу виділені працівникам робкоопу. В послідуючому 3 будинки було продано мешканцям, а два будинки, в одному з яких проживає [PERSON] та [PERSON] , перебувають на балансі робкоопу. До 2000 року [PERSON] регулярно сплачувала квартирну плату. В послідучому відмовилась укласти договір найму та не стала вносити квартирну плату. Правдинський робітничий кооператив неодноразово змушений був звертатися до суду з позовними заявами про примусове укладення договору найму, про стягнення квартирної плати. До цього часу договір найму житлового будинку відповідачі не уклали. Тому, вважає, що відповідачі проживають у будинку незаконно, оскільки ордер надає право на вселення, підставою для користуванням житлом є договір найму. У 2015 році було прийнято рішення про ліквідацію Правдинського робітничого кооперативу, все надежне майно було розпродано, крім двох житлових будинків, користувачі яких відмовляються їх викупити та продовжують незаконно ( без договору найму ) користуватися ними та не сплачують квартирну плату. На даний час квартирна плата рівняється сумі податків, які підприємство повинно сплатити державі, а також нарахуваннями, пов`язаними з обслугованням: заробітна плата ліквідатора, почтові та банківські послуги. За 2 роки вартість витрат по переписці з відповідачами та зверненням до суду склали 7100 гривень. У зв`язку з несплатою квартирної плати утворилась заборгованості перед бюджетом, що стало підставою для опису майна податковою інспекцією, а саме житлового будинку з господарськими будівлями [PERSON] . Крім того, зазначила, що [PERSON] успадкувала будинок в с.Іванівка Великописарівського району Сумської області і може проживати в цьому будинку, а будинок, в якому вона мешкає, є власністю пайовиків Правдинського робітничого кооперативу. Оскільки [PERSON] викупати будинок не бажає, договір найму відсутній, квартирну плату не сплачує, то вона незаконно користується будинком. Просить суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Відповідачі в судове засідання не з`явились, але надали заяви про слухання справи в їх відсутність, а також на адресу суду від них надійшов відзив на позовну заяву. У відзиві на позовну заяву відповідачі з позовними вимогами не погодились та вважають, що підстави для виселення з будинку відсутні, оскільки вони приймали безпосередню участь у будівництві будинку, протягом безперервного проживання в будинку підтримували будинок в належному стані. Вважають, що будинок переходить їм у власність за набувальною давністю, при цьому посилаються на ухвалу Апеляційного суду Сумської області від 26 травня 2016 року . Крім того, вважають, що розмір квартирної плати завищений, а тому відмовляються її вносити. У судовому засіданні встановлено, що відповідно до Статуту Правдинського робітничого кооперативу споживчому товариству належить на праві власності, як юридичній особі майно, яке необхідне для здійснення статутних завдань. Об`єктами права власності споживчого кооперативу є майнові комплекси, будівлі, споруди, машини, устаткування, транспортні засоби, сировина і матеріали, грошові кошти, цінні папери та інше майно виробничого, споживчого, соціального, культурного призначення, продукти інтелектуальної і творчої праці. Майно споживчого товариства утворюється за рахунок: внесків його членів, прибутків, одержуваних від реалізації товарів, продукції, робіт, послуг, а також іншої діяльності та надходжень, не заборонених чинним законодавством України (розділ IV). Крім того, в розділі IV зазначено, що у разі ліквідації споживчого товариства його майно, що залишилось після сплати членам споживчого товариства пайових та інших внесків, їх частки в майні споживчого товариства та девідентів на них, розрахунків з оплати праці, виконання зобов`язань перед бюджетом, банками та іншими кредиторами, розрахунків із спілкою, членом якої є споживче товариство, розподіляються між членами споживчого товариства. Першочергове право викупу майна основного фонду надається членам трудового колективу споживчого товариства ( а.с.128-134). Відповідно до свідоцтва про право власності на житловий будинок з господарськими будівлями, виданого виконкомом Кириківської селищної ради 28 січня 2000 року, будинок по [ADDRESS] належить Правдинському робітничому кооперативу на праві колективної власності, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.7-8). З витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку слідує, що земельна ділянка з кадастровим номером - 5921255400:04:048:0012, що розташована в [ADDRESS] з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка перебуває у комунальній власності, передана в користування Правдинському робітничому кооперативу (а.с.9). На адресу [PERSON] 20 жовтня 2011 року була направлена вимога з проханням підписати договір найму житлового будинку з підсобними спорудами та акт прийняття-передачі житлового будинку з підсобними спорудами, які відповідачі відмовились підписати ( а.с.11-14). У 2016 році пайовики Правдинського робітничого кооперативу звертались до суду з клопотанням, в якому зазначалося прохання до [PERSON] викупити житло або виселитися з будинку, так, як Правдинський робітничий кооператив ліквідується. У своєму клопотанні пайовики вказали, що майно пайовиків є недоторканим і перебуває під захистом держави (а.с.15-17). Лист з проханням викупити будинок та сплатити заборгованість по квартирній платі було направлено [PERSON] 15 жовтня 2017 року (а.с. 38-39). Лист з проханням викупити житловий будинок, а також підтвердження заборгованості по квартирній платі, її розрахунок, виходячи з заборгованості перед бюджетом, направлявся [PERSON] 09 лютого 2018 року (а.с. 40). 14 грудня 2018 року, 15 листопада 2018 року [PERSON] було направлено лист про необхідність сплатити квартирну плату або викупити житловий будинок, в якому вона мешкає. При цьому повідомляли [PERSON] , що заборгованість по сплаті податків складає 8790 гривень, а також зазначено, що на суму заборгованості нараховано штрафні санкції ( а.с. 43, 45). З податкової декларації за 2018 рік слідує, що земельний податок на земельну ділянку, яка перебуває під будинком, в якому мешкає [PERSON] , складає 3516, 14 гривень ( а.с.18-19). Річна сума податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2018 рік, складає 490,10 гривень (а.с.20). Заборгованість по оплаті житлово-комунальних послуг з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року складає - 9012 гривні ( а.с.21-31). Заборгованість по сплаті квартирної плати [PERSON] за 2018 рік по Правдинському робітничому кооперативу складає 11993, 01 гривень ( а.с.44). Заборгованість перед бюджетом підтверджується фінансовими звітами ( а.с.33-36, 97). З довідки по сплаті квартирної плати [PERSON] за 2017 рік по Правдинському робітничому кооперативу становить - 3295, 65 гривень (а.с.37). ГУ ДФС у Сумській області Правдинському робітничому кооперативу направлено податкову вимогу про необхідність сплати заборгованості по податку на нерухоме майно та земельному майну станом на 10 квітня 2018 року у сумі 4256,32 гривні (а.с. 41). Така ж вимога була направлена ГУ ДФС у Сумській області станом на 1 липня 2018 року про заборгованість у сумі 5860, 12 гривень (а.с.42). [PERSON] виконкомом Кириківської селищної ради видано ордер №02 на право зайняття житлового приміщення житловою площею 61, 1 кв.м. по [ADDRESS] . [ADDRESS] , відповідно до рішення від 2 серпня 1990 року (а.с.121). З листів, направлених [PERSON] Правдинському робітничому кооперативу 04 вересня 2017 року, 26 вересня 2017 року, 17 листопада 2017 року, 22 лютого 2018 року, слідує, що [PERSON] не згодна з розрахунком квартирної плати (а.с.75, 78, 80, 85). З розрахунку витрат по утриманню житлового фонду, який знаходиться на балансі Правдинського робітничого кооперативу, слідує, що у 2017 році щомісячні витрати склали - 914, 06 гривень, у 2018 році 724,83 гривень (а.с. 82, 84). З довідки про заборгованість до бюджету Правдинського робітничого кооперативу станом на 01 січня 2019 року слідує, що заборгованість складає 14100 гривень (а.с.98). Згідно довідки про сплату квартирної плати [PERSON] за 2019 рік по Правдинському робітничому кооперативу станом на 01 квітня 2019 року складає 14167,50 гривень, на 01 червня 2019 року 15617,16 гривень, на 01 липня 2019 року 16341,99 гривень, на 01 вересня 2019 року - 17791,65 гривень, з розрахунку місячної квартирної плати - 724, 83 гривні ( а.с.99, 152, 163, 188). З витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань слідує, що запис про припинення юридичної особи Правдинського робітничого кооперативу відсутній. Голова ліквідаційної комісії з припинення або ліквідації Правдинського робітничого кооперативу Крутась З.Г. (а.с.104-105). Головним управлінням ДФС у Сумській області прийнято рішення про опис майна у податкову заставу (а.с.151). Велика Палата Верховного Суду зазначила, що допоки особа є власником нерухомого майна, вона не може бути обмежена у праві звернутися до суду з позовом про усунення перешкод у здійсненні цього права упродовж всього часу тривання правопорушення (ВП ВС, № 653/1096/16-ц, 04.07.18). Проживання відповідачів в приміщенні, яке належить позивачу, без правових підстав, перешкоджає позивачу здійснювати право власності, при цьому, виселення відповідає загальним правомочностям власника майна і відповідає його праву вимагати усунення будь-яких порушень цього права (правова позиція ВСУ\~у\~справі\~за\~№ 6-2010цс16).\~В цьому ж рішенні Верховний суд України зазначив, що при розгляді спорів, що не урегульовані житловим законодавством, суд застосовує норми цивільного законодавства,глави\~25, 26 ЦК Української РСР, який діяв на час виникнення спірних правовідносин, визначено правове регулювання договорів майнового найму і найму жилого приміщення. У статті 379 Цивільного кодексу України наведено поняття житла - житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше жиле приміщення, призначені та придатні для постійного або тимчасового проживання в них. В статті 47 Конституції України проголошено, що кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду. Відповідно до п. 1 ст. 8 Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод , яка гарантує кожній особі окрім інших прав право на повагу до її житла. Воно охоплює насамперед право займати житло, не бути виселеною чи позбавленою свого житла. Це покладає на Україну в особі її державних органів зобов`язання «вживати розумних і адекватних заходів для захисту прав» (рішення у справі Powell and Rayner v. the U.K. від 21.02.1990 р.). Такий загальний захист поширюється як на власника квартири (рішення у справі Gillow v. the U.K. від 24.11.1986 р.), так і на наймача (рішення у справі Larkos v. Cyprus від 18.02.1999 р.). Пункт 2 ст. 8 Конвенції чітко визначає підстави, за яких втручання держави у використання особою прав, зазначених в п. 1 цієї статті, є виправданим. Таке втручання має бути. Цей перелік підстав для втручання є вичерпним і не підлягає розширеному тлумаченню.\~Водночас державі надаються широкі межі розсуду, які не є однаковими і в кожному конкретному випадку залежать від цілей, зазначених у п. 2 ст. 8 Конвенції. У статті 379 Цивільного кодексу України наведено поняття житла - житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше жиле приміщення, призначені та придатні для постійного або тимчасового проживання в них. Відповідно до ст.9 Житлового кодексу УРСР ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. \~ \~ Статтею 116 ЖК Української\~ РСР передбачено підстави виселення без надання житлового приміщення. Такий вид виселення може бути засобом цивільно-правової відповідальності за порушення договору, закону, суб`єктивних прав інших осіб. Таке виселення може настати у разі: руйнування або псування житла наймачем або іншими особами, за дії яких він відповідає;\~використання житла наймачем або особами, за дії яких він відповідає, не за призначенням; систематичного порушення наймачем або особами, за дії яких він відповідає, прав та інтересів сусідів; незаконного зайняття жилого приміщення; визнання ордера на жиле приміщення недійсним внаслідок неправомірних дій осіб, які одержали ордер. Отже, суд приходить висновку, що підстави для виселення з житлового будинку відсутні. Що стосується стягнення квартирної плати, то позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню. Відповідно ст.66 ЖК УРСР плата за користування житлом (квартирна плата) обчислюється виходячи із загальної площі квартири (одноквартирного будинку). Норма загальної площі встановлюється у розмірі 21 квадратного метра на одну особу. Розмір плати за користування житлом (квартирної плати) встановлюється Кабінетом Міністрів України. В одинарному розмірі оплачується загальна площа, що має належати наймачеві та членам його сім`ї за встановленими нормами, а також зайва площа, якщо розміри її на всю сім`ю не перевищують половини норми загальної площі, яку належить мати одній особі. Плата за користування рештою зайвої загальної площі береться в підвищеному розмірі, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно ст.67 ЖК Української РСР плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати, за затвердженими в установленому порядку тарифами. Відповідно до ст.68 ЖК УРСР, наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Квартирна плата та плата за комунальні послуги в будинках державного і громадського житлового фонду вносяться щомісячно. Згідно статті 820 ЦК України передбачається, що розмір плати за користування житлом встановлюється у договорі найму житла. Якщо законом встановлений максимальний розмір плати за користування житлом, плата встановлена у договорі, не може перевищувати цього розміру. Одностороння зміна розміру плати за користування житлом не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Наймач вносить плату за користування житлом у строк, встановлений договором найму житла. Якщо строк внесення плати за користування житлом не встановлений договором, наймач вносить її щомісяця. Оскільки договір найму житла відсутній, суд вважає, що квартирна плата повинна відповідачами вноситись щомісячно у розмірі, визначеному позивачем. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи викладене, суд приходить висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ст.141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial