Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-14 00:00:00

Представник [PERSON]-[PERSON] звернулася до суду з позовом, з врахуванням уточнених позовних вимог, до [PERSON] про визначення [PERSON] додаткового строку достатньої тривалості для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлого [PERSON] При цьому, посилається на те, що після смерті рідного батька [PERSON]-[PERSON] відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі на квартиру [ADDRESS]. 13.02.2006 р. [PERSON] було складено заповіт, посвідчений державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори [PERSON] за реєстровим номером №4-270, за яким належне на праві власності спадкове майно: квартиру [ADDRESS], він заповів своїй єдиній дочці. Маючи намір прийняти спадщину, 30.01.2014 р. [PERSON] звернулась з заявою до Дванадцятої Київської держнотоконтори про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у прийнятті заяви та винисена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії №749/02-31 від 30.01.2014 р. в зв'язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини в шість місяців і їй було рекомендовано нотаріусом звернутися з позовом до суду. [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини не звернулась до нотаріальної контори для прийняття спадщини за заповітом, бо проживала в м. Керчі та на момент смерті батька перебувала за кордоном, тому як її мати, з якою батько розлучився, коли [PERSON] було два роки, переїхала в Італію та прийняла італійське громадянство, де тяжко хворіла та потребувала догляду. Відповідач навмисно приховувала факт смерті [PERSON] від його дочки [PERSON], тому у позивача по справі не будо шансів довідатись вчасно, з якого саме часу відкрилась спадщина та оформити її належним чином. Про смерть свого батька [PERSON] довідалась від рідної тітки [PERSON], яка дізналась про смерть спадкодавця випадково від сусідів по місцю проживання [PERSON] на початку 2014 р. Вказані обставини вважає поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини [PERSON] В судовому засіданні [PERSON] та її представник позов підтримали. Відповідач [PERSON] позов не визнала та пояснила суду, що її чоловік [PERSON] при житті був у поганих відносинах з донькою від попереднього шлюбу [PERSON] і остання ніколи не відвідувала свого батька, не цікавилась його життям, станом здоров'я. Про заповіт від 13.02.2006 р. вона особисто дізналась від нотаріуса, коли після смерті [PERSON] почала оформляти спадщину. Донька покійного не цікавилась спадщиною, що відкрилась, а вона не знала її адреси проживання та контактного телефону. Під час розгляду цивільної справи в суді за її позовом про визнання права власності на спадкове майно третя особа по справі [PERSON] викликалась в суд через оголошення в пресі, але не з'явилась. Тобто, [PERSON] без поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини за заповітом. Представник відповідача позов не визнала з тих же підстав, що і її довірительниця. Суд, вислухавши пояснення сторін, представників сторін, з'ясувавши обставини справи, заслухавши показання свідків, дослідивши письмові докази по справі, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з слідуючих підстав. Судом встановлено, що спірним спадковим майном, яке належало на праві приватної власності [PERSON], є квартира [ADDRESS]. При житті [PERSON] 13.02.2006 р. заповів належну йому на праві власності квартиру [PERSON], яка є його рідною донькою. [PERSON] помер [INFO] Після смерті [PERSON] до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори звернулася із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом дружина покійного [PERSON] Постановою державного нотаріуса Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори від 3.09.2013 р. [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру після смерті її чоловіка [PERSON] в зв'язку з відсутністю державної реєстрації правовстановлюючого документа, а саме дублікату свідоцтва про право власності на квартиру. Після чого [PERSON] звернулася з позовом до Святошинського райсуду м. Києа про визнання права власності на спадкове майно і рішенням суду від 29.01.2014 р. визнано за [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], який помер [INFO], що належала йому на праві приватної вланості. 30.01.2014 р. до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори звернулася із заявою [PERSON] про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вищевказану квартиру. Постановою державного нотаріуса Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори від 30.01.2014 р. [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлого батька [PERSON], який помер [INFO], у зв'язку з пропущеним строком прийняття спадщини (а.с.7, 9-12, 39-77). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд прийшов до висновку, що знайшло своє підтвердження в судовому засіданні обґрунтування подавача позоу про правомірність позовних вимог про визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття нею спадщини в порядку спадкоємства за заповітом, бо [PERSON] не проживала разом з спадкодавцем [PERSON], який є її рідним батьком, проживала і проживає в [ADDRESS], а станом на дату смерті спадкодавця [PERSON] перебувала на роботі за кордоном в Італії, де проживає і її мати, а саме, перед смертю батька виїхавши з України в березні 2011 р. та повернувшись в Україну в серпні 2012 р., що підтверджується дослідженою судом копією закордонного паспорту [PERSON] та оглянутим його оригіналом, а також копією контракту [PERSON] на роботу в Італії (а.с.14, 15, 79-83). Як пояснила [PERSON] в судовому засіданні, дозвіл на проживання в Італії вона отримала 27.01.2011 р. Отже, коли [PERSON] на законних підставах працювала в Італії, де проживала і її мати [PERSON], у неї були поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини за законом після смерті батька [PERSON] [PERSON] пояснила в судовому засіданні, що від спадщини вона не відмовлялась після смерті батька, про смерть батька дізналась лише в січні 2014 р. від тітки [PERSON], якій в свою чергу стало відомо про цей факт у той же період часу від сусідів по будинку, де знаходиться квартира покійного [PERSON] та відповідача по справі [PERSON] Факт поважності пропуску строку для прийняття спадщини підтвердили в судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON] Так, свідок [PERSON] суду показала, що [PERSON], яка є її рідною племінницею, не знала про смерть [PERSON], бо ніхто з рідних останнього не знав про цей факт, т.я. відповідач [PERSON], яка являлась дружиною [PERSON], нікому про це по лінії рідних [PERSON] не повідомляла з корисливих мотивів. Вона дізналась про смерть [PERSON] в січні 2014 р. випадково від сусідів покійного на вулиці, після чого прийняла заходів, щоб повідомити про це доньку покійного [PERSON] Відповідач ворожо відносилась до взаємовідносин [PERSON] з своєю донькою [PERSON] та чинила перешкоди для їх спілкування при житті [PERSON], нікого не пускаючи до квартири, де вони жили, та не запрошуючи до телефону чоловіка, коли йому телефонували йому додому. Свідок [PERSON] суду показала, що [PERSON], яка є її рідною сестрою по лінії матері, не знала про смерть [PERSON], бо ніхто з рідних останнього не знав про цей факт, т.я. відповідач [PERSON], яка являлась дружиною [PERSON], нікому про це по лінії рідних [PERSON] не повідомляла з корисливих мотивів. Вона дізналась про смерть [PERSON] в січні 2014 р. від [PERSON], а остання-випадково від сусідів покійного на вулиці, після чого прийняла заходи, щоб повідомити про це рідну сестру [PERSON] Суд критично оцінює показання свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], заявлених з боку відповідача по справі, бо вказаним особам невідомо про причини пропуску строку прийняття спадщини позивачем по справі [PERSON], а конкретних взаємовідносин [PERSON] та його доньки [PERSON] вони не знають, бо не були цьому очевидцями, і вказані показання свідків не впливають на предмет спору по суті. Наявність рішення Святошинського райсуду м. Києва від 29.01.2014 р. по цивільній справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, треті особи: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, [PERSON] про визнання за [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], який помер [INFO], не є підставою для відмови у задоволенні позову [PERSON] З тексту цього судового рішення вбачається те, що інші спадкоємці, крім [PERSON], до нотаріуса не звертались в шестимісячний строк з заявою про прийняття спадщини, а отже і не було законних підстав не задовольняти позовні вимоги [PERSON] (а.с.114-116). Між тим, [PERSON] з заявою до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори про приянття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру звернулась 30.01.2014 р., але постановою державного нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлого батька [PERSON] (а.с.76, 77). Як пояснила в судовому засіданні відповідач [PERSON], вона дійсно не повідомляла родичів [PERSON] про його смерть, не маючи їхні координати, номери телефонів і тому похоронила чоловіка також без їх участі. Таким чином, є всі законні підстави для задоволення позовних вимог. Додатковий строк для прийняття спадщини [PERSON] суд встановлює в два місяця, враховуючи дійсні обставини спірних правовідносин. На підставі викладеного,

Outcome: approved