Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-15 00:00:00

Представник [PERSON] звернулася з цим позовом до суду, посилаючись на те, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на земельну ділянку, площею 5,75 га, що розташована на території Вікторівської сільської ради Березівського району Одеської області. З приводу оформлення спадщини позивач [PERSON] звернувся до Суворовської державної нотаріальної контори Одеси лише у квітні 2021 року. Отримавши відмову у оформленні спадкових прав внаслідок пропуску встановленого законом строку, він подав до суду вказаний позов, мотивуючи його тим, що строк для прийняття спадщини був пропущений у зв`язку з тим, що проживав все своє доросле життя у Запоріжжі та про наявність спадкового майна у батька з часу відкриття спадщини до весни 2021 року не знав. За таких підстав просить задовольнити позов. Позивач та його представник які повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися, однак своєю заявою від 13 вересня 2021 року представник просить розгляд справи провести без їх участі з наполегливим проханням задовольнити позов. Відповідач, який також повідомлений належно про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився та своїм клопотанням від 1 червня 2021 року міський голова просить розглядати справу без участі представника та проти задоволення вимог позову не заперечує за умови повного та об`єктивного розгляду судом справи по суті. За правилами ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що задоволенню не підлягають з таких підстав. Відповідно до ст.ст.2,4 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтями 1268-1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її; спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї; спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом на земельну ділянку, площею 5,75 га, що розташована на території Вікторівської сільської ради Березівського району Одеської області, яка належала померлому [INFO] [PERSON] на підставі Державного акту на право приватної власності на землю, серії I\\/-ОД №071951, виданого 25 червня 2003 року (а.с.8,11,12). 2 квітня 2021 року позивач звертався до Суворовської державної нотаріальної контори Одеси щодо прийняття спадщини, однак йому було відмовлено в оформленні спадщини, оскільки попущено шестимісячний строк та надано з цього приводу відповідне роз`яснення (а.с.13). З ксерокопії паспорту позивача свідчить, що він має реєстрацію місця проживання по [ADDRESS] з 18 червня 2002 року (а.с.5). Відповідно до роз`яснень, викладених у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року, вирішуючи питання щодо визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду з позовомпро визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, представник позивача в обгрунтування підстав цього позову зазначила, що встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України строк для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса Саєнко О.М. пропустив у зв`язку з тим, що проживав все своє доросле життя у Запоріжжі та про наявність спадкового майна у свого батька з часу відкриття спадщини до весни 2021 року, тобто протягом 8 років, не знав. Проте, вказану причину пропуску позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини суд вважає неповажною та ставиться до неї критично, оскільки після смерті спадкодавця сплинуло майже 8 років; у позивача була реальна можливість подати заяву до нотаріуса у строк, встановлений законом, не зважаючи, при цьому, на свою віддаленість від місця проживання спадкодавця та незнання з часу відкриття спадщини про спадкове майно, що, на думку суду, не могло бути явною об`єктивноюперешкодою для звернення до нотаріуса (див. постанову ВСУ №5-440 кс (15)16 від 20 квітня 2017 року). Інших належних доказів щодо поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини заявником не надано. Отже, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин. До поважних причин можна віднести наступні: тривалу хворобу, що обмежує можливість пересування, довгострокове відрядження, знаходження в місцях позбавлення волі, незнання про те, що родич помер (наприклад, вам не повідомили про це інші родичі), необізнаності спадкоємця про наявність заповіту (повідомлення про смерть спадкодавця не публікувались у регіональній пресі). Водночас пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Оскільки позивачем та її представником не доведені поважні причини пропуску строку протягом тривалого часу для прийняття спадщини, які давали б підстави для надання додаткового строку для прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк. З огляду на встановлені обставини й відповідне правове регулювання, суд дійшов висновку про необгрунтованість позову та, як наслідок, відсутність підстав для його задоволення.

Outcome: dismissed