Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-16 00:00:00

Представник [PERSON] - адвокат Руденко Т.В. звернулась до суду з позовною заявою, яку з часом уточнила, до [PERSON] , Третя особа: [PERSON] , в якій просить скасувати арешт житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , накладений на підставі ухвали Народного суду Харківського району від 14.03.1984 р. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , придбано батьком [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] , за договором купівлі-продажу у [PERSON] [PERSON] помер [INFO] . Після смерті батька спадщину на будинок по Ѕ його частці прийняли [PERSON] та [PERSON] . У вересні 2020 р. позивачу стало відомо про існування арешту житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , на підставі ухвали Народного суду Харківського району від 14.03.1984 р. За даними Харківського обласного державного нотаріального архіву виявлено запис №2 від 13.03.1984 року про реєстрацію заборони відчуження житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , відмітки про зняття арешту відсутні. Звернувшись до архів Харківського районного суду Харківської області з заявою про отримання копії ухвали від 14.03.1984 позивачу було повідомлено про відсутність справи. На думку позивача, підстави існування арешту на даний час відпали. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 27.11.2020 позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. У вказаний в ухвалі строк позивач усунув зазначені в ухвалі недоліки. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 29.12.2020 провадження у справі відкрито. Суд вирішив проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 16.03.2021 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду. Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, повідомлялись своєчасно і належним чином, представник позивача надав суду заяву про розгляд справи без її участі. Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомив. Третя особа в судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомив. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.04.1992 р. [PERSON] та [PERSON] успадкували житловий будинок, належний їх батьку - [PERSON] , померлого [INFO] , що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Будинок за адресою: [ADDRESS] , належав [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Першою держнотконторою Харківського району та області 08.10.1984 р. за реєстровим №2-2117, зареєстрованого в Харківському міжгородньому БТІ 05.11.1991 в реєстровій книзі №2. Відповідно до листа Харківського обласного державного нотаріального архіву від 28.10.2020 вих.№3180/01-18, згідно з матеріалами та документами фонду №33 «Перша державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області» виявлено запис №2 від 13 березня 1984 року про реєстрацію заборони відчуження майна за адресою: [ADDRESS] , на підставі ухвали Народного суду Харківського району від 14.03.1984 р. Згідно з відповіддю Харківського районного суду Харківської області від 04.11.2020 вих.№08-09/515/2018, в архіві суду не значиться цивільна справа за 1984 рік де відповідачем є [PERSON] . Суд на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні доказів, приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Відповідно до ст. 55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Згідно із ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Законодавець у ч. 1 ст. 16 ЦК України встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За змістом ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, а відповідно до ст. 319 цього Кодексу власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з ч. 1ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи бути обмеженим у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Судом встановлено, що наявність арешту майна на будинок порушує права власності [PERSON] та [PERSON] на розпорядження належним їм майном. При цьому обтяження на будинок у виді арешту було застосовано Народним судом Харківського району Харківської області у березні 1984 році, з часу накладення арешту власники будинку неодноразово змінювались, документи, на підставі яких були накладені обтяження не збереглися. Виходячи з вищевикладеного, підстав для продовження застосування обтяження на майно суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту шляхом зняття арешту з будинку за адресою: [ADDRESS] .

Outcome: approved