Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-11 00:00:00

Позивач ТОВ «Вердикт Капітал» 16.01.2020 року звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовні вимоги мотивовані тим, що 13.10.2005 року між ПАТ «Родовід Банк» та відповідачем [PERSON] був укладений кредитний договір № 45-039, за умовами якого банк надав позичальнику кредит у 12\~763 доларів США строком до 12 жовтня 2010 року зі сплатою 12,5 відсотків річних. 22.05.2019 року між ПАТ «Родовід Банк» та ТОВ «Вердикт Капітал» було укладено Договір про відступлення права вимоги, відповідно до умов якого ТОВ «Вердикт Капітал» набуло права вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі і за кредитним договором № 45-039 від 13.10.2005 року. Умови Кредитного договору відповідачем належним чином не виконуються і станом на 17 грудня 2019 року заборгованість за кредитним договором становить 301 271 грн. 82 коп., з яких: 280 796 грн. 82 коп. заборгованість за тілом кредиту; 20 475 грн. 00 коп. заборгованість за відсотками. Загальний розмір заборгованості по сплаті інфляційних втрат, нарахованої пені за подвійною обліковою ставкою НБУ та 3 % річних за користування кредитом, що підлягаю стягненню станом на 17 грудня 2019 року, відповідно до розрахунку заборгованості, становить 121\~895 грн. 65 коп., з яких: нараховані 3 відсотки річних 25\~293 грн. 85 коп., нарахована пеня за подвійною обліковою ставкою НБУ 96\~601 грн. 80 коп. З наведених підстав позивач просить суд стягнути з відповідача суму заборгованості за кредитним договором саме в частині нарахованих 3 відсотків річних та нарахованої пені за подвійною обліковою ставкою НБУ у розмірі 121 895 грн. 65 коп., а також витрати зі сплати судового збору. Представник позивача належним чином повідомлений про дату, час та місце слухання справи, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій підтримав позов, просить суд слухати справу у їх відсутність та не заперечував проти винесення по справі заочного рішення. В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце слухання справи. Згідно ст. ст. 223, 280 ЦПК України суд вважає можливим розглянути справу у порядку заочного провадження у відсутність відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, за згодою позивача на розгляд справи в порядку заочного провадження. Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 17.01.2020 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 11.03.2020 року справу прийнято до розгляду та призначено судове засідання в порядку спрощеного провадження. Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст.\~1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1 ст. 628, ст. 629\~ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені між ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно ст.\~626\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно ст. 526 ЦК України, сторони мають виконувати зобов`язання належним чином, відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутністю таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. В судовому засіданні встановлено, що 13.10.2005 року між ПАТ «Родовід Банк» та [PERSON] був укладений кредитний договір № 45-039, за умовами п.п. 1.1. якого Банк відкрив позичальнику не відновлювальну кредитну лінію 12\~763 доларів США строком до 12 жовтня 2010 року включно Згідно п.п. 1.2. Кредитного договору кредитні кошти надаються виключно на наступні цілі: оплату вартості автомобіля, а саме: часткову оплату вартості автомобіля «Opel Astra», який придбається позичальником згідно договору купівлі-продажу автомобіля з використанням банківського кредиту № 80/10-05 від 07.10.2005 року, укладеного з ТОВ «УкрАвтоЗАЗ-Сервис». Відповідно до п.п. 1.5. Кредитного договору процентна ставка за кредитами за цим Договором встановлюється в розмірі 12.5 відсотків річних. Згідно п.п. 1.6. Кредитного договору для обліку нарахованих процентів за користування кредитами банк відкриває позичальнику рахунок [NUMBER] . В якості забезпечення виконання зобов`язання за кредитним договором було укладено Договір застави автомобіля «Opel Astra» № 45-039/1 від 13.10.2015 року (п.п. 1.7. Кредитного договору) (а.с. 10-14). Відповідно до Додатку № 1 до Кредитного договору № 45-039 від 13.11.2005 року, встановлено графік погашення кредитної заборгованості зі сплатою [PERSON] починаючи з 10.11.2005 року по 10.09.2010 року по 213 доларів США щомісячно, та останній платіж до 12.10.2010 року у розмірі 196 доларів США (а.с. 15). Відповідно до договору про відступлення права вимоги № 14 від 22.05.2019 року, укладеного на підстав результатів відкритих торгів (аукціону), оформлених протоколом електронних торгів № UA-EA-2019-04-05-0000016-b, ПАТ «Родовід Банк» відступило права вимоги ТОВ «Вердикт Капітал» за Основними Договорами, в тому числі за кредитним договором № 45-039 від 13.10.2005 року укладеного між ПАТ «Родовід Банк» та [PERSON] (а.с. 20-21). Відповідно ст. 527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. У відповідності до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З огляду на те, що законодавством не передбачено вимагати від боржника повернення лише повної суми заборгованості, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість у сумі 121\~895 грн. 65 коп., з яких: нараховані 3 відсотки річних 25\~293 грн. 85 коп., нарахована пеня за подвійною обліковою ставкою НБУ 96\~601 грн. 80 коп. У зв`язку з чим, суд розглядає справу за позовом ТОВ «Вердикт Капітал» до [PERSON] в межах заявлених вимог і на підставі наявних в матеріалах цивільної справи доказів. Враховуючи вищевикладене, суд звертає увагу, що ПАТ «Родовід Банк», правонаступником якого у зобов`язанні є ТОВ «Вердикт Капітал», належним чином виконував свої обов`язки по наданню кредиту, а відповідач [PERSON] отримав кредитні кошти, але належним чином не виконував свої обов`язки за договором, за таких підстав суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню. Натомість визначаючи суму заборгованості за 3 відсотками річних, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, суду вважає позовні вимоги ТОВ «Вердикт Капітал» в цій частині такими, що підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Згідно ч.\~3,\~4\~ст.\~12\~ЦПК України\~кожна сторона\~повинна довести\~обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до\~ч.\~ч.\~5,\~6\~ст.\~81\~ЦПК України\~докази подаються\~сторонами та\~іншими учасниками\~справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27.11.2019 року у справі № 240/385/17 зазначила, що стягнення боргу в іноземній валюті може відбуватись за вибором кредитора й у гривні, за нарахуваннями ст. 625 ЦК України. Згідно ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Суд звертає увагу, що кредитні кошти відповідачем [PERSON] були отримані в іноземній валюті, а саме в розмірі 12\~763 доларів США та позивачем приведено розрахунок заборгованості за тілом кредиту у гривні, розмір якого 280 796 грн. 82 коп.. Зокрема, у якості доказів розміру заборгованості за тілом кредиту у сумі 280\~796 грн. 82 коп. станом на день покупки 22.05.2019 року, ТОВ «Вердикт Капітал» надано власний розрахунок (а.с. 19) здійснений станом на 17 грудня 2019 року. Натомість, згідно витягу з реєстру договорів, права вимоги за якими відступаються, та боржників за такими договорами (Додаток № 1 до Договору про відступлення права вимоги від 22.05.2019 року) заборгованість [PERSON] за кредитним договором № 45-039/1 від 13.10.2015 року становить 258\~261 грн. 80 коп. (а.с. 23). Враховуючи вищенаведені докази, суд приймає до уваги та вважає належно підтвердженим розмір заборгованості, що наведений саме у витязі з реєстру договорів, права вимоги за якими відступаються, та боржників за такими договорами, розмір якої становить 258\~261 грн. 80 коп., оскільки вказана заборгованість визначена Додатком № 1 до Договору про відступлення права вимоги від 22.05.2019 року. Тоді як, наведену у розрахунку суму заборгованості за тілом кредиту(а.с. 19), суд не може прийняти у якості належного та допустимого доказу зазначеного розміру заборгованості 280\~796 грн. 82 коп., оскільки позивачем до суду не надано жодного обґрунтованого розрахунку вказаної суми із прив`язкою до курсу валют до відповідної дати (дати розрахунку заборгованості, дати укладання кредитного договору, дати укладання договору відступлення права вимоги, тощо). Таким чином, на думку суду, розрахунок 3 відсотками річних повинен бути здійснений, виходячи із належно підвтердженого розміру заборгованості за кредитним договором у сумі 258\~261 грн. 80 коп. Підсумовуючи вищевикладене, на підставі наданих суду позивачем належних та допустимих доказів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ТОВ «Вердикт Капітал» в частині стягнення з [PERSON] заборгованості за трьома відсотками річних за період 17.12.2016 року по 17.12.2019 року нарахованих на суму заборгованості за кредитним договором, слід задовольнити частково та стягнути з відповідача на користь позивача борг у сумі 23\~263 грн. 85 коп. Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача заборгованості за пенею за прострочене зобов`язання за подвійною обліковою ставкою НБУ, суд виходить з наступного. Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 28.03.2018 року у справі № 444/9519/12 зазначила, що за змістом статті 526, частини першої статті 530, статті 610 та частини першої статті 612\~ЦК України для належного виконання зобов`язання необхідно дотримувати визначені у договорі строки (терміни), зокрема щодо сплати процентів, а прострочення виконання зобов`язання є його порушенням. Відповідно до частини першої статті 1048 та частини першої статті 1054\~ЦК України кредитодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми кредиту, розмір і порядок одержання яких встановлюються договором. Отже, припис абзацу 2 частини першої статті 1048\~ЦК України про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування. Після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050\~ЦК України право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. Права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Крім того поза увагою суду не може залишитися і той факт, що 14 жовтня 2014 року набрав чинності Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», відповідно до ст. 2 якого забороняється на час проведення антитерористичної операції нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов`язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. Пунктом 5 ст. 11 Прикінцевих та перехідних положень вищезазначеного Закону передбачено, що Кабінет Міністрів України у десятиденний строк з дня опублікування цього Закону зобов`язаний, зокрема: затвердити перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14.04.2014 року № 405/2014, у період із 14 квітня 2014 року до її закінчення. На виконання цього Закону 30.10.2014 року Кабінет Міністрів України прийняв Розпорядження № 1053-р, яким було затверджено Перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція. Згідно з п. 22 ч. 1 цього Розпорядження смт. Курахівка (Селидівська міська рада) Донецької області, де зареєстрований відповідач, входить до переліку населених пунктів, на території яких здійснюється антитерористична операція. Проте, 05.11.2014 року Кабінет Міністрів України прийняв Розпорядження № 1079-р про зупинення дії Розпорядження від 30.10.2014 року № 1053-р, яке в подальшому постановою окружного адміністративного суду м. Києва від 09.02.2015 року було визнано нечинним (справа № 826/18330/14). Згідно ст.\~1\~Закону України\~«Про боротьбу\~з тероризмом» район проведення антитерористичної операції це визначені керівництвом антитерористичної операції ділянки місцевості або акваторії, транспортні засоби, будівлі, споруди, приміщення та території чи акваторії, що прилягають до них і в межах яких проводиться зазначена операція. За наказом керівника Антитерористичного центру при СБУ від 07.10.2014 року № 33/6/а «Про визначення районів проведення антитерористичної операції та термінів її проведення» районами проведення АТО визначені всі населені пункти Донецької та Луганської області (без виключень). Розпорядженням КМУ\~від 02.12.2015\~року №\~1275-р\~«Про затвердження\~переліку населених\~пунктів,\~на території\~яких здійснювалася\~антитерористична операція,\~та визначення\~такими,\~що втратили\~чинність,\~деяких розпоряджень\~Кабінету Міністрів\~України» затверджено перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, і до цього переліку включено м. Донецьк Донецької області. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , тому в даному випадку слід застосувати положення Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції». При цьому, з розрахунку пені вбачається, що період її нарахування визначений з 17.12.2018 року по 17.12.2019 року. Враховуючи такий період нарахування, позивач зобов`язаний скасувати пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитним договором, починаючи з 14.04.2014 року. Таким чином, зважаючи, що період нарахування пені мав місце вже після 14 квітня 2014 року, тобто лише під час проведення АТО, позовні вимоги ТОВ «Вердикт Капітал» в частині стягнення з відповідача заборгованості за пенею за прострочене зобов`язання за подвійною обліковою ставкою НБЮ, задоволенню не підлягають. На підставі викладеного та враховуючи, що [PERSON] не виконав належним чином зобов`язань, передбачених кредитним договором від № 45-039 від 13.10.2005 року, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за трьома відсотками річних нарахованих на суму заборгованості за кредитним договором за період 17.12.2016 року по 17.12.2019 року у сумі 23\~263 грн. 85 коп. В силу вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача має бути стягнуто витрати, пов`язані із сплатою судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Судом встановлено, що при звернені до суду позивач сплатив судовий збір в сумі 2102 грн. 00 коп. (а.с. 1 та а.с. 47), та враховуючи, що суд задовольнив позовні вимоги частково, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати пропорційно задоволеної частини позовних вимог, а саме: судовий збір у сумі 401 грн. 27 коп. (19,09 %). На підставі викладеного,

Outcome: partial