Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-19 00:00:00

Позивач, Харківська міська рада, звернулась до суду з позовом до [PERSON] (далі за тексом відповідач), в якому просив стягнути з відповідача збитки у вигляді упущеної вигоди ( неодержаного доходу) у розмірі 75\~102,72 грн. \~\~\~\~\~\~ В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованою інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 28.07.2014 за №ХК 143142060427 реконструйована квартира №1 в житловому будинку №38/44 під офісні приміщення по вул.Новгородська у м.Харкові, прийнята в експлуатацію. Замовником будівництва за даною декларацією є гр. [PERSON] Проте [PERSON] не виконала свого обов'язку взяти участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, не уклала договір та не сплатила пайову участь, чим заподіяла збитки (шкоду) - як неодержаний дохід до Харківського міського бюджету у вигляді пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова (втрачена вигода), що міг би реально отримати бюджет м. Харкова за умови виконання відповідачем правових норм, передбачених\~ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». В судовому засіданні представник позивача позов підтримала у повному обсязі, просила його задовольнити. Відповідач проти позову заперечував, надав до суду заперечення на позов. Представник відповідача за довіреністю від 22.01.2016 року, посвідченою приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON], зареєстрованою в реєстрі за № 297, [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала,\~\~зазначила, що відповідно п.4 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законом порядку відповідну заяву. Згідно п.13 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» територія частина земної поверхні з повітряним простором та розташованими під нею надрами у визначених межах (кордонах), що має певне географічне положення, природні та створені в результаті діяльності людей умови та ресурси. Отже, зазначений вище закон зобовязує брати пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту тільки замовника. Відповідач не є замовником у розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки не здійснював забудови території, реконструйоване приміщення знаходиться на відстані 1,8 м від землі та улаштоване на металевих трубах і швелерах, зовнішні геометричні розміри фундаментів не змінювались. Суд заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити, виходячи з наступного. Судом встановлено, що згідно з декларацією про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованою Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 28.07.2014 за №ХК 143142060427,\~\~відповідач\~\~здійснив реконструкцію квартири №1 в житловому будинку №38/44 під офісні приміщення по вул. Новгородська у м. Харкові, що прийняті до експлуатації. Згідно зі ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовником будівництва є фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. У статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що під плануванням і забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво обєктів, реконструкцію існуючої забудови та території. Відповідно до положень пункту 1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого\~Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45, будівництво - це нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт об'єктів будівництва. Також визначено, що об'єкт будівництва - це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури. У пункті 1 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466, визначено, що будівельні роботи це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту. Згідно із п.2 Порядку виконання будівельних робіт будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію, та, зокрема, подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу за місцезнаходженням обєкта будівництва або реєстрації відповідною Інспекцією декларації щодо обєктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорії складності. Пунктом 4 Порядку виконання будівельних робіт передбачено, що реконструкція, реставрація або капітальний ремонт обєктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані, а також реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, звязку, трубопроводів, інших ліній комунікацій у межах земель їх розміщення може проводитися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Таким чином, у розумінні ст.2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проведені відповідачем будівельні роботи з реконструкції квартири №1 в житловому будинку №38/44 під офісні приміщення по вул. Новгородська у м. Харкові є будівельними роботами, за виконання яких законодавством передбачена обовязкова пайова участь відповідача у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповідно до ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі за текстом - Закон) замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Законом встановлено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію. Згідно з ч. 1.\~ст. 40 цього Закону, порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього\~Закону. На виконання вказаних положень Закону\~\~рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 р. № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Харківською міською радою на виконання вимог\~ст. 22 Закону України «Про інформацію»\~у встановленому порядку, а саме на офіційному сайті Харківської міської ради (www.city.kharkov.ua), на офіційному сайті комунального підприємства «Харківській міській інформаційний центр» (www.citynet.kharkov.ua) та у газеті «Харьковские известия». Згідно з пунктом 1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Для укладення такого договору замовник зобов»язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Згідно з декларацією про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованою Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 28.07.2014 за №ХК 143142060427,\~\~відповідач\~\~здійснив реконструкцію квартири №1 в житловому будинку №38/44 під офісні приміщення по вул. Новгородська у м.Харкові, що прийняті до експлуатації. Листами управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 07.10.2014 року №480/0/114-14 відповідач належним чином була повідомлена про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Однак, визначений Законом та Порядком обовязок відповідачем не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради договір про пайову участь до прийняття вищевказаного обєкта будівництва до експлуатації. Згідно з п.5 ст.40 Закону величина пайової участі визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва обєкту, визначеної згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва обєкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Пунктом 3.6 Порядку встановлено, що у разі ненадання замовником зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва обєкта або якщо загальна кошторисна вартість будівництва обєкта не визначена згідно будівельними нормами, державними стандартами і правилами вона визначається, виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України. Розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва обєкта згідно зведеного кошторисного розрахунку. А у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва обєкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи з затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та жилого-комунального господарства України показників опосередкованої вартості. Оскільки до Харківської міської ради не було надано Відповідачем повний перелік документів про кошторисну вартість будівництва обєкта, Департаментом економіки та комунального майна розрахунок величини вартості будівництва здійснено на підставі наявних в декларації показників опосередкованої вартості будівництв встановлених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України для відповідного будівництва. В судовому засіданні представник відповідача зазначила, що не оскаржує розміру пайової участі, визначеної позивачем, оскільки відповідач не є замовником будівництва у розумінні вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Між тим, до матеріалів справи відповідачем додано зведений кошторисний розрахунок вартості обєкта будівництва, який зроблений фізичною особою підприємцем [PERSON]. Документів, що підтверджують кваліфікацію та повноваження зазначеної особи щодо виконання зазначених робіт та розрахунків до суду не надано. Згідно ч.6 ст. 40 Закону встановлений органом місцевого самоврядування\~\~для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених\~\~законом відрахувань не може перевищувати 10\~\~відсотків\~\~загальної\~\~кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд. Відповідно до п.п.3.1., 3.2. Порядку\~\~величина\~\~пайової\~\~участі замовників у розвитку інфраструктури міста Харкова визначається у договорі\~\~з\~\~урахуванням\~\~загальної кошторисної вартості будівництва, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами та складає 10% загальної кошторисної вартості будівництва обєкта для нежитлових споруд. Враховуючи, що відповідачем не надано належних доказів вартості обєкта будівництва, тому розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету складає 75102,72 грн., відповідно до наявних в декларації показників загальної площі завершеного забудовою обєкта містобудування та показників опосередкованої вартості будівництв встановлених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України для відповідного будівництва. Відповідно до положень статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому збитками є в тому числі доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено. Отже, неукладення відповідачем відповідного договору пайової участі до прийняття обєкту містобудування до експлуатації та несплата коштів пайового внеску до місцевого бюджету спричинили позивачу збитки у вигляді упущеної вигоди, тому суд вважає, що позовні вимоги Харківської міської ради підлягають задоволенню. Питання про стягнення судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 88 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved