Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-17 00:00:00

Позивач у березні 2017 року звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 31.05.2016 року померла його мати - [PERSON], та після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири за адресою: м.Торецьк, вул. Центральна (Дзержинського) 59/14, яку вона згідно заповіту заповідала позивачу. Вказує, що у звязку з юридичною необізнаністю він не зміг своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, тому в теперішній час для оформлення документів щодо прийняття спадщини, йому необхідно визначити додатковий строк для подання відповідної заявидо нотаріальної контори. \~ \~ \~ \~Позивач в судове засідання не зявився, надав до суду заяву з проханням справу слухати за його відсутністю, наполягав на задоволенні вимог. Представник відповідача в судове засідання не прибув з невідомої суду причини, про день та час слухання справи був повідомлений належним чином, заяви про розгляд справи за його відсутністю суду не надав. Справа розглядається на підставі ст. 224 ЦПК України заочно. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст.ст.\~ 1268, 1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно копії паспорту громадянина України (а.с.4), оглянутої судом в судовому засіданні, [PERSON] народився 25 грудня 1964 року в с.Кірове, м.Дзержинська Донецької області. Відповідно до копії свідоцтва про народження позивача, його матірю є [PERSON] (а.с.38), дошлюбне прізвище якої, згідно [PERSON] з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб - Лапшинова (а.с.39). З наданого до матеріалів справи свідоцтва про одруження (а.с.7) вбачається, що мати позивача 19.11.1994 року уклала шлюб з [PERSON] у відділі реєстрації актів громадського стану Дзержинського МУЮ Донецької області за актовим записом № 367, та після реєстрації шлюбу обрала прізвище чоловіка, тобто «Шевченко». На підставі договору купівлі-продажу від 05.05.1998 року, [PERSON] придбала квартиру за адресою: м.Торецьк, вул. Центральна (Дзержинського) 59/14 (а.с.13) , та 19.05.1998 року зареєструвала право власності на зазначену вище квартиру (12). Як встановлено в судовому засіданні, [PERSON] померла 31 травня 2016 року (а.с.6), та після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири за адресою: м.Торецьк, вул. Центральна (Дзержинського) 59/14, яку вона згідно заповіту, посвідченого нотаріусом Дзержинського міського нотаріального округу 23.05.2009 року (а.с.20), заповідала позивачу [PERSON] Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) (а.с.31) після смерті [PERSON], яка настала 31.05.2016 року, до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не зверталися, спадкова справа не заводилася. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Виходячи із цього принципу, суд не може за власною ініціативою збирати докази або робити інші процесуальні дії, направлені на збирання доказів, а лише оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. За таких обставин, суд, оцінивши зазначені позивачем обставини, вважає пропуск строку для прийняття спадщини поважним, позовні вимоги повністю доведеними, тому такими, що підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved