Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-16 00:00:00

Представник\~ Акціонерного товариства\~ Комерційний Банк «ПриватБанк»\~ Гребенюк О.С. звернувся до суду з вказаним позовом та просить стягнути з відповідача [PERSON] ( [PERSON] ) на користь АТ КБ «ПриватБанк» борг за кредитним договором\~ №б/н від 14.12.2010 заборгованість у розмірі 126497 грн 34 коп., яка складається з наступного: 1954 грн 70 коп. заборгованість за тілом кредиту; 116139 грн 91 коп.- заборгованості за нарахованими відсотками; 1900 грн 00 коп. - нарахована пеня; 500 грн 00 коп.- штрафу(фіксована частина); 5999 грн 73 коп. - штраф (процентна складова). Також просить стягнути з відповідача судові витрати\~у розмірі\~2102\~грн.00\~коп., як сплачений судовий збір при поданні позову. Позов обґрунтовано тим, що [PERSON] ( [PERSON] ) звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку №б/н від 14.12.2010. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердила свою згоду про те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та тарифами банку, між нею та банком складає договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Заявою відповідач підтвердив, що повністю проінформований про умови кредитування в АТ КБ «ПриватБанк», які надані йому для ознайомлення в письмовій формі. Позивач свої зобов`язання виконав в повному обсязі, надавши кредит у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку, яка додається до позову. Проте, відповідач умови кредитного договору щодо внесення чергових платежів на погашення використаних кредитних коштів належним чином не виконував, внаслідок чого утворилася заборгованість, яка з урахуванням усіх складових боргу, станом на 31.03.2020 становить 126494 грн 34 коп. Представником позивача до суду подано клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного провадження. Ухвалою від 23.06.2020 відкрито провадження в даній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та проведення судового засідання. Відповідачу було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву та роз`яснено, що розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін проводиться за його клопотанням, яке він може подати в строк для подання відзиву на позов. У встановлений судом строк відповідачем, який належним чином повідомлений про розгляд справи в порядку спрощеного провадження, не надано відзиву на позов без поважних причин, а тому суд вирішує спір за наявними матеріалами справи, відповідно до ч.2 ст.191 ЦПК України. Зважаючи на відсутність клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні та незначну складність спору, суд не вбачає підстав для проведення судового засідання, а тому справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи оцінивши та давши належну оцінку зібраним по справі доказам, встановив наступне. На підтвердження укладення кредитного договору представником позивача надана копія анкети-заяви про приєднання відповідача до Умов та Правил надання банківських послуг, з якої вбачається, що [PERSON] підписала вищезазначену анкету-заяву 12.12.2010. (а.с.15). \~ \~ \~ \~Крім того, представником позивача подано до суду копії наступних документів: розрахунок заборгованості відносно [PERSON] станом на 31.03.2020, який підписаний від імені представника банку без зазначення прізвища, імені та по батькові останнього та його посади ( а.с. 6-8 ); витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» ( а.с. 14); Витяг із Умов і правил надання банківських послуг ( а.с. 17-40 ); виписку по особовому рахунку відповідача станом на 10.04.2020, яка не посвідчена належним чином(а.с.9-12); довідку про зміну умов кредитування кредитної картки оформленої на [PERSON] , яка підписана від імені представника банку без зазначення прізвища, імені та по батькові останнього та його посади, без номеру та дати (а.с.13); довідку про те, що між АТ КБ «ПриватБанком» та [PERSON] був підписаний кредитний договір б/н, яка підписана від імені представника банку без зазначення прізвища, імені та по батькові останнього та його посади, без номеру та дати. (а.с.14). З довідки про зміну умов кредитування кредитної картки оформленої на [PERSON] вбачається, що 09.01.2013 встановлено кредитний ліміт 1800 грн.00 коп., а заява анкета підписана відповідачем 14.12.2010. Крім цього, представник позивача надав виписку по особовому рахунку відповідача за період з 09.01.2013 по 29.02.2020.(а.с.9-12). Таким чином, позивач не надав доказів, щодо встановленого кредитного ліміту станом на 14.12.2010. \~ \~ \~ \~Будь-яких інших документів суду не надано, ніяких клопотань з цього приводу заявлено не було. Спір між\~сторонами виник\~з договірних\~правовідносин,\~які врегульовані\~нормами Цивільного\~кодексу України\~в частині\~позики та\~договору кредиту,\~а також\~регулюються загальними\~положеннями про\~договір та\~зобов`язання. Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~В силу ст.ст. 626, 628 цього Кодексу договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~У відповідності до ч. 1 ст. 638 ЦК України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1055 цього Кодексу, кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 1049 цього Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. \~ \~ \~ \~В силу ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. \~ \~ \~ \~У відповідності до ч. 1 та ч. 2 ст. 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 3 ст. 12 та ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень ст. 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. \~ \~ \~ \~Як передбачено ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Розрахунок заборгованості, наданий позивачем, не містять даних про вид договору, реквізитів розрахункових рахунків чи виду та номеру платіжної картки, на якому (якій) виникла заборгованість; не містять також даних про наявність на день підписання анкети-заяви розміру кредитного ліміту, не містить підпису відповідальних осіб та не скріплений печаткою банку, а відтак не може бути належним та допустимим доказом у справі. Виписок із особового рахунку відповідача про рух коштів на ньому суду не надано. \~ \~ \~ \~Розрахунки заборгованості, додані до позовної заяви, не можуть підтверджувати існування боргу, оскільки він не є первинним обліковим бухгалтерським документом, не відповідає Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та відповідно не може підтверджувати існування тих чи інших операцій. \~ \~ \~ \~Таким чином, надані позивачем розрахунки заборгованості не є доказом наявності або відсутності договірних зобов`язань між сторонами, а є доповненням до позовної заяви із зазначенням обрахунку позивачем позовних вимог майнового характеру та має інформаційний характер у контексті ціни позову. Копія анкети-заяви, яка додана до позовної заяви, не може підтверджувати існування боргу, так як вона є лише пропозицією укласти договір (офертою) в розумінні ЦК України і для укладення договору обов`язковим елементом процедури такого укладення є прийняття цієї пропозиції (акцепт), відсутність якої підтверджується доданими до позовної заяви документами, що свідчить про відсутність договору між сторонами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~У вищезазначеній анкеті-заяві відсутні будь-які умови, які є істотними для кредитного зобов`язання, зокрема: розмір кредитного ліміту, відсутня умова про надання позивачем тієї чи іншої суми, про обов`язок повернення цих коштів відповідачем, відсутні дані про вид договору, реквізити розрахункових рахунків, номер платіжної карти, відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру, не зазначена процентна ставка. \~ \~ \~ \~Таким чином, анкета-заява не дає однозначного уявлення про істотні умови кредитного договору, який укладається. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в частині стягнення пені та штрафів, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 14.12.2010, посилався на Витяг з Тарифів банку та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку як невід`ємні частини спірного договору. Витягом з Тарифів банку та Витягом з Умов та правил надання банківських послуг, що надані позивачем на підтвердження позовних вимог, визначені, в тому числі: пільговий період користування коштами, процентна ставка, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, зокрема пеня за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів, штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань та їх розміри і порядок нарахування, а також містяться додаткові положення, в яких зокрема визначено дію договору (12 місяців з моменту підписання), позовну давність щодо вимог банку - 50 років та інші умови. \~ \~ \~ \~Умови та Правила надання банківських послуг не засвідченні належним чином та не містять підпису боржника, що не може вважатися належним та допустимим доказом. \~ \~ \~ \~Додана до позову витяг з Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку не містить будь-яких позначок, які б вказували на ознайомлення відповідача із саме цими за змістом Умовами та Правилами надання банківських послуг в ПриватБанку. Крім цього, у анкеті-заяві не ідентифіковано, що Умови та Правила надання банківських послуг, додані до позову, є чинними на момент підписання відповідачем анкети-заяви і що саме з ними він був ознайомлений. \~ \~ \~ \~Таким чином, витяг у Умов та Правил належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування, що підтверджено й у постанові Верховного Суду України від 11 березня 2015 року (провадження № 6-16цс15). \~ \~ \~ \~\~В даному випадку також неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) неодноразово змінювалися самим АТ КБ «ПриватБанк» в період - з часу виникнення спірних правовідносин (14.12.2010) до моменту звернення до суду із вказаним позовом (11.06.2020), тобто кредитор міг додати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. \~ \~ \~ \~За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. 03 липня 2019 року Великою Палатою Верховного Суду було ухвалено постанову в аналогічній справі за позовом\~\~АТ «КБ «Приватбанк» до фізичної особи про стягнення заборгованості за картковим кредитом (справа №342/180/17). У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт\~\~та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, які не містять підпису позичальника,\~\~не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами\~\~шляхом підписання заяви-анкети. Заява-анкета позичальника не містить положень щодо розміру процентів, неустойки.\~Отже відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань. Відповідно до\~ч.4\~ст.263\~ЦПК України\~при виборі\~й застосуванні\~норми права\~до спірних\~правовідносин суд\~вра\-ховує висновки\~щодо застосування\~від\-повідних норм\~права,\~викладені в\~поста\-новах Верховного\~Суду. Таким чином,\~суд не\~приймає як\~належний та\~допустимий доказ\~існування між\~банком та\~відповідачем [PERSON] \~кредитних відносин\~із чітко\~визначеними істотними\~умовами договору\~додані до\~позовної заяви\~Витяг з\~Умов та\~правил надання\~банківських послуг\~в ПриватБанку. Суд вважає, що у задоволенні позову в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за процентами, нарахованої пені та штрафу слід відмовити. Також суд зауважує, що безпосередньо укладений між сторонами кредитний договір від 14.12.2010 року у вигляді заяви-анкети, підписаної сторонами, не містить і строку повернення кредиту (користування ним). \~\~\~\~\~\~ Однак, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті, а також вимоги частини другої\~статті 530 ЦК України\~за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає, що позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню на суму 1954 грн 70 коп.-заборгованості за тілом кредиту. Судовий збір, сплачений позивачем\~ у розмірі 2102 грн.,\~що відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» є мінімальним розміром за подання позову майнового характеру юридичною особою та достатнім у цій справі, підлягає стягненню\~з відповідача\~на користь\~позивача в силу ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: partial