Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-18 00:00:00

ПП «Дар Ланів» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків в якому посилаючись на те, що відповідач [PERSON] є власником земельної ділянки, площею 5,9817 га (кадастровий номер 4823684200:01:000:0101), розташованої в межах території Миколо-Гулаківської сільської ради Казанківського району Миколаївської області, яку за договором оренди від 02.08.2016 року, державну реєстрацію якого проведено 05.08.2016 року, номер запису про інше речове право 15850675, остання передала в оренду ПП «Дар Ланів» строком на 10 років. В\~період з листопада 2016 року по 03.06.2017 року на вказаній земельній ділянці відповідачки ним як орендарем на виконання договірних зобовязань були проведені (виконані) відповідні агротехнічні роботи, а саме: глибоке рихлення ґрунту із внесенням добрив; культивація ґрунту (в два сліди) під посів соняшнику; передпосівна культивація; посів насіння соняшнику з одночасним внесенням добрив; міжрядний обробіток рослин соняшнику, які станом на 03.06.2017 року вже потребували другої міжрядної культивації. Проте, в ніч з 07.06. на 08.06.2017 року відповідачка в порушення договірних зобовязань, умисно із застосуванням найманої техніки задискувала земельну ділянку засіяну орендарем насінням соняшника, чим своїми діями знищила рослини соняшника. Посилаючись на те, що внаслідок самовільного знищення відповідачкою посівів соняшника, підприємство зазнало втрат і не отримало доходів, просило стягнути з відповідачки на його користь в рахунок відшкодування збитків 55253 грн. та судові витрати. У судовому засіданні представник позивача ПП «Дар Ланів» за довіреністю від 01.07.2017 року [PERSON] позов підтримав та просив задовольнити в повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві. Представник позивача зазначив, що ПП «Дар Ланів» є законним користувачем зазначеної земельної ділянки, судового рішення щодо розірвання договору оренди земельної ділянки між сторонами не винесено, позивачу завдана відповідачем шкода згідно розрахунку збитків на суму 55253 гривні та просив дану суму стягнути на користь позивача. У судовому засіданні представник відповідача [PERSON] просив в задоволені позову відмовити в повному обсязі з наступних підстав, посилаючись на те, що позивач [PERSON] договір оренди землі, укладений 02.08.2016 року з відповідачем ПП «Дар Ланів» не укладала та не підписувала. Належних доказів щодо завдання збитків немає. Крім того, у суді розглядається справа за позовом [PERSON] до ПП «Дар Ланів» про визнання договорів оренди землі недійсними та скасування рішення про їх державну реєстрацію, в якій проведено судово-почеркознавчу експертизу. Вислухавши пояснення представників сторін, вивчивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази,суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що відповідно до Державного акту серії ІІІ-МК №002363, [PERSON] є власницею земельної ділянки, площею 5,9817 га (кадастровий номер 4823684200:01:000:0101), розташованої в межах території Миколо-Гулаківської сільської ради Казанківського району Миколаївської області, цільове призначення земельної ділянки: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Відповідно до договору оренди землі, № відсутній від 02.08.2016 року, державну реєстрацію якого проведено 05.08.2016 року, номер запису про інше речове право 15850675, [PERSON] передала зазначену земельну ділянку в оренду ПП «Дар Ланів» строком на 10 років. Акт приймання-передачі обєкта оренди відсутній. На теперішній у Казанківському районному суді Миколаївської області розглядається справа №478/777/17, провадження №2/478/59/2018 за позовною заявою [PERSON] до Приватного підприємства «Дар Ланів» про визнання договорів оренди землі недійсними та скасування рішення про їх державну реєстрацію. В зазначеній справі проведено судово-почеркознавчу експертизу. Висновок експерта від 01.06.2018 року підпис від імені [PERSON] у графі «Орендодавечь» у договорі оренди землі від 02.08.2016 року виконано не [PERSON], а іншою особою. В період з листопада 2016 року по 03.06.2017 року позивач на орендованій земельній ділянці провів сільськогосподарські роботи та засіяв насінням соняшнику. Наказом Приватного підприємства «Дар Ланів» від 12.06.2017 року за № 12, в звязку із знищенням посівів соняшника на території [PERSON] Гулаківської сільської ради, створена комісія по встановлення збитків у складі: голови комісії директора підприємства [PERSON], членів комісії: [PERSON] бухгалтера, [PERSON] механізатора, [PERSON] водія. Згідно акту «Про встановлення розміру збитків (знищення посівів соняшнику) завданих орендарю земельної ділянки ПП «Дар Ланів» від 12.06.2017 року позивачем виявлено, що земельна ділянка відповідача, площею 5,9817, була задискована, посіви соняшника повністю знищені. Згідно акту комісії Казанківської райдержадміністрації від 29.06.2018 року, сума неодержаного доходу ПП «Дар Ланів» по земельним ділянкам площею 5,98 га з кадастровим номером 4823684200:01:000:0101, площею 5,98 га з кадастровим номером 4823684200:01:000:0102, площею 5,58 га з кадастровим номером 4823684200:01:000:0103 складає 162062 грн. Проаналізувавши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що у задоволені позовних вимог слід відмовити у повному обсязі. Відповідно до вимог ч.1ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частинами 1 та 2статті 22\~ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ч.1, ч.2 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Із роз'яснень, викладених у п.2 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~практику розгляду\~судами цивільних\~справ за\~позовами про\~відшкодування шкоди»\~від 27\~березня 1992\~року №\~6 вбачається, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. В обґрунтування позовних вимог, позивач посилався на те, що йому як землекористувачу були заподіяні збитки діями відповідача. На підтвердження своїх вимог позивачем надано копії: акту «Про встановлення розміру збитків (знищення посівів соняшнику) завданих орендарю земельної ділянки ПП «Дар Ланів» від 12.06.2017 року, складений комісію у складі працівників ПП «Дар Ланів» та акт комісії Казанківської райдержадміністрації від 29.06.2018 року, згідно якого сума неодержаного доходу ПП «Дар Ланів» по земельним ділянкам площею 5,98 га з кадастровим номером 4823684200:01:000:0101, площею 5,98 га з кадастровим номером 4823684200:01:000:0102, площею 5,58 га з кадастровим номером 4823684200:01:000:0103 складає 162062 грн. Згідно зі\~ст.152 ЗК України, держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; визнання угоди недійсною; визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; відшкодування заподіяних збитків; застосування інших передбачених законом способів. Згідно з розясненнями, викладеними в п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» вирішуючи позови про відшкодування збитків власника землі та землекористувачам, суди повинні мати на увазі, що згідно зі статями156,157 ЗК України\~відшкодування збитків здійснюється органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами та юридичними особами, які використовують земельні ділянки і діяльність яких обмежує права власників та землекористувачів. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом відшкодування заподіяних збитків, порядок визначення та відшкодування яких встановлюється Кабінетом Міністрів України (ст.152, ст.157 ЗК України). Даний порядок встановлюється Постановою Кабінету Міністрів України «Про порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам» від 19 квітня 1993 року № 284. Відповідно до п.3 Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 1993 року № 284, відшкодуванню підлягають збитки власників землі і землекористувачів, у тому числі орендарів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані. В той же час, представником позивача не надано суду належних та допустимих доказів вини відповідача у завданні зазначених збитків та чи мало на той час ПП «Дар Ланів» проводити на зазначеній орендованій земельній ділянці сільськогосподарські роботи. Таким чином, наведені у позові розрахунки позивача завданих збитків є виключно його абстрактними припущеннями та не підтверджені жодними доказами, відтак, підстав для задоволення позовної вимоги про стягнення збитків немає. Аналіз зазначених норм законодавства дає підстави зробити висновок про те, що нормативними актами передбачено чіткий механізм відшкодування збитків та визначення розміру їх заподіяння, про застосування якого позивачем не заявлялось у даній справі. Позивачем на надано суду відповідних актів та розрахунків, передбачених законодавством. Суд наголошує на тому, що позивач на свій розсуд обрав спосіб захисту порушеного права та розпорядився своїми правами щодо предмету спору, і суд, дотримуючись принципу диспозитивності цивільного судочинства, визначеномуст.13 ЦПК, розглядає дану справу лише в межах заявлених позивачем вимог та на підставі доказів, наданих сторонами. З урахуванням вищевикладеного, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню. Висновки суду узгоджуються із зібраними у справі доказами і не суперечать вимогам законодавства.

Outcome: dismissed