Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-27 00:00:00

Позивач через свого представника звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом та просив визнати за [PERSON] право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після його померлого батька [PERSON]. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив наступне. 04 травня 2015 року помер батько позивача [PERSON], який за час життя заповів позивачу все своє майно. У шестимісячний строк позивач звернувся до нотаріальної контори про прийняття спадщини та відповідно прийняв її. Після смерті спадкодавця залишилася квартира, але у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом позивачу було відмовлено у звязку з відсутністю у встановленому законом порядку правовстановлюючих документів. Місцезнаходження зазначених документів позивачу невідоме. Рішенням Оболонського районного суду м. Києві від 12.01.2016 позов [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом задоволено. Відповідно до якого ухвалено визнати за [PERSON] право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] загальною площею 26,5 кв.м. та житловою площею 19,9 кв.м. в порядку спадкування за заповітом після його померлого батька [PERSON]. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 02.02.2016 виправлено описку допущену судом в рішенні Оболонського районного суду м. Києва (унікальний №756/14847/15-ц; провадження № 2/756/1465/16) від 12 січня 2016 у справі за позовною заявою [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, а саме другий абзац резолютивної частині рішення вважати правильним у наступній редакції: «Визнати за [PERSON] право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] загальною площею 24,9 кв.м. та житловою площею 12,9 кв.м. в порядку спадкування за заповітом після його померлого батька [PERSON]. В подальшому представник позивача звернувся до суду із заявою про перегляд рішення Оболонського районного суду м. Києва від 12.01.2016 та ухвали про виправлення описки від 02.02.2016 по цивільній справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус [PERSON], про визнання права власності на нерухоме майно порядку спадкування за заповітом. Свої вимоги мотивує тим, що після ухвалення рішення позивач замовив технічний паспорт на квартиру, який отримав 20.07.2016. З нового технічного паспорту вбачається, що загальна площа спірної квартири становить 32,1 кв.м. До винесення рішення судом позивач не мав можливості виготовити новий технічний паспорт на квартиру, оскільки не мав жодного правовстановлюючого документу на квартиру. Саме відсутність правовстановлюючого документу була причиною і була причиною винесення постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій та звернення позивача до суду з позовом. Просить визнати за позивачем право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS], загальною площею 31,2 кв.м., житловою площею 12,9 кв.м. в порядку спадкування за заповітом після його померлого батька [PERSON]. Представник позивача подав до суду заяву з проханням розглядати справу без його участі, вимоги заяви підтримує, просить задовольнити. Відповідач явку свого представника у судове засідання не забезпечив, заяв, клопотань до суду не подав. Третя особа подала до суду заяву з проханням розглядати справу без його участію Суд, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов до висновку, що \~рішення Оболонського районного суду м. Києва від 12.01.2016 підлягає скасуванню і необхідно винести нове рішення. 04 травня 2015 року помер [PERSON], який є батьком позивача [PERSON] (а.с.10). Згідно ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. За свого життя, а саме 23 червня 2014 року [PERSON] склав заповіт, відповідно до якого він заповідає позивачу [PERSON] все своє майно, яке йому буде належати на день його смерті. Згідно спадкової справи № 30/2015 суд встановив, що позивач є єдиним спадкоємцем [PERSON] за заповітом та за законом і він прийняв спадщину. Відповідно до ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до довідки від Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на обєкти нерухомого майна від 10.12.2015 на праві власності за [PERSON] зареєстрована на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 04.11.1993 року, квартира [ADDRESS]. Відповідно до технічного паспорту на квартиру №339 у житловому будинку №10-а по проспекту Рокосовського у м. Києві загальна площа квартири становить 32,1 кв.м.,жила площа 12,9 кв.м. (а.с. 100-103). Після прийняття спадщини позивач звернувся до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, але у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом позивачу було відмовлено у звязку з відсутністю у встановленому законом порядку правовстановлюючих документів. Враховуючи, що позивач є єдиним спадкоємцем померлого [PERSON] за законом та заповітом, суд доходить висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та законні, а тому їх необхідно задовольнити. З викладеного,

Outcome: approved