Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-13 00:00:00

Позивач у липні 2014 року через свого представника звернувся до суду з позовом до «Саміт Моторз Україна» про захист прав споживача, зобов`язання вчинити дії, стягнення неустойки та моральної шкоди, у якому просив зобов`язати ТОВ «Саміт Моторз Україна» замінити позивачу автомобіль марки Тойота Land Cruiser 200, WIN: [NUMBER] , д/н [NUMBER] на такий же або на аналогічний транспортний засіб з числа наявних; припинити реалізацію автомобілів марки Тойота Land Cruiser 200 до усунення причин заподіяння шкоди та усунути недоліки; стягнути з відповідача на користь позивача 300 000,00 грн моральної шкоди, 276 856,50 грн неустойки, 30 000,00 грн витрат на оплату послуг адвоката та вартість проведення експертизи. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 01 червня 2014 року відбулась дорожня подія в зв`язку з відмовою в роботі гідравлічного підсилювача керма автомобіля Тойота Land Cruiser 200, придбаного позивачем в квітні 2014 року у відповідача. Внаслідок події було значно пошкоджено зовнішні кузовні панелі автомобіля, який на даний час непридатний до використання. Гарантійний строк на належну експлуатацію автомобіля не сплинув, проте відповідач протиправно дійшов висновку, що споживач порушив правила експлуатації автомобіля, а тому ремонтувати автомобіль повинен за власні кошти. Позивач [PERSON] повідомляє, що він подав заяву про відновлення автомобіля 03.06.2014, а тому розмір неустойки станом на день подачі позову становить 276 856,50 грн. Позивач додає, що він відчув значних моральних страждань у зв`язку з пошкодженням нового щойно придбаного автомобіля та відмовою продавця у встановленні причин пошкодження та ремонту або заміни автомобіля. Це виразилось в порушеннях сну, стресі, постійних переживаннях, пошуку механізмів вирішення спору, неможливості користуватись придбаним автомобілем тощо. Розмір моральної шкоди позивач оцінює в 300 000,00 грн. За вказаним позовом 22 липня 2014 року судом відкрито провадження. 14 серпня 2014 року відповідач ТОВ «Саміт Моторз Україна» через свого представника подав заперечення проти вищевказаного позову, у якому в задоволенні позовних вимог [PERSON] просив відмовити у повному обсязі з тих підстав, що за результатами огляду (діагностики) автомобіля фахівцями відповідача було зроблено висновок, що пошкодження кермового механізму автомобіля відбулося внаслідок механічного удару на такий механізм (наприклад, внаслідок ДТП). Відповідно пошкодження підлягають усуненню за рахунок позивача. Зокрема фахівцями відповідача був досліджений факт витікання робочої рідини гідропідсилювача та проаналізовано можливі причини такого витікання. Однак фахівці дійшли обґрунтованого висновку, що витік робочої рідини не міг статися до моменту ДТП, відповідно витік робочої рідини гідропідсилювача є не причиною, а наслідком ДТП і стався внаслідок механічного удару автомобіля. Окрім того позивач та його брат як водій автомобіля представників Державтоінспекції та/або міліції на місце ДТП не викликали, а також не оформлювали матеріали ДТП шляхом прибуття до найближчого поста Державтоінспекції або в орган чи підрозділ міліції, як того вимагають Правила дорожнього руху. Більше того позивач та його брат свідомо відмовилися це робити у відповідь на пропозицію осіб, що надають послуги програми допомоги у дорозі Toyota Assistance (до яких, як вказано у позовній заяві, позивач зателефонував після ДТП), мотивуючи це тим, що у позивача відсутнє страхування КАСКО, а постраждалих осіб немає. До того ж представниками відповідача було здійснено виїзд на ймовірне місце ДТП для його огляду та проведення фотофіксації. Всупереч твердженням позивача мало місце 2 удари об дорожній відбійник (відбійник погнутий від сильних ударів у двох місцях). При цьому перший удар об відбійник стався не на початку повороту, а майже на виході з повороту, що характерно для випадків, коли водій не справляється з керуванням автомобілем. Щодо заміни автомобіля на новий відповідач зазначає, що покупець автомобіля може вимагати від продавця замінити придбаний товар на новий у випадку виявлення не будь- якого, а лише істотного недоліку, а несправність система гідропідсилювача керма не є істотним недоліком у розумінні Закону України «Про захист прав споживачів». Вимога позивача щодо припинення реалізації автомобілів марки Toyota Land Cruiser 200 є безпідставною, оскільки вказані автомобілі були у встановленому законам порядку перевірені на предмет їх відповідності чинним нормативним вимогам та їх безпечності для життя, здоров`я та майна громадян і навколишнього природного середовища. 14 серпня 2014 року третя особа по справі Підприємство з іноземними інвестиціями «Тойота-Україна» через свого представника подало письмові заперечення проти позову [PERSON] , в яких у задоволенні позову просило відмовити з аналогічних підстав, що вказані відповідачем ТОВ «Саміт Моторз Україна». Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2014 року заяву представника [PERSON] про забезпечення позову у вказаній цивільній справі про накладення арешту на грошові кошти відповідача у розмірі 1 695 825,40 грн залишено без задоволення у зв`язку з тим, що суду не надано жодного належного та допустимого доказу в підтвердження того, що в разі не накладення арешту на відповідні активи відповідача, виконання рішення, в разі його задоволення, буде ускладнене чи взагалі неможливе. 15 жовтня 2014 року [PERSON] через свого представника подав суду заяву про збільшення позовних вимог в частині стягнення неустойки станом на дату подання заяви, в якій просив стягнути з відповідача на свою користь неустойку у розмірі 1 088 968,90 грн. 05 листопада 2014 року ухвалою Оболонського районного суду м. Києва відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача ТОВ «Саміт Моторз Україна» про відвід судді по справі у зв`язку з відсутністю підстав, які могли б викликати сумнів безсторонності судді. 19 листопада 2014 року ухвалою Оболонського районного суду м. Києва призначено по справі автотехнічну експертизу та експертизу лакофарбових матеріалів і покрить, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Вказаною ухвалою на час проведення експертизи зупинено провадження по справі. 10 вересня 2015 року у зв`язку з поверненням справи з експертної установи судом відновлено провадження по справі. 27 жовтня 2015 року [PERSON] через свого представника подав суду заяву про збільшення позовних вимог в частині стягнення неустойки станом на дату подання заяви, в якій просив стягнути з відповідача на свою користь неустойку у розмірі 4 568 132,25 грн. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 31 грудня 2015 року заяву представника [PERSON] про забезпечення позову у вказаній цивільній справі про накладення арешту на грошові кошти відповідача у розмірі 4 568 132,25 грн залишено без задоволення у зв`язку з тим, що суду не надано підтвердження того, що в разі не накладення арешту на відповідні активи відповідача, виконання рішення, в разі його задоволення, буде ускладнене чи взагалі неможливе. 21 квітня 2016 року [PERSON] через свого представника подав суду заяву про збільшення позовних вимог в частині стягнення неустойки станом на дату подання заяви, в якій просив стягнути з відповідача на свою користь неустойку у розмірі 6 201 585,60 грн. 22 квітня 2016 року ухвалою Оболонського районного суду м. Києва призначено по справі додаткову автотехнічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Вказаною ухвалою на час проведення експертизи зупинено провадження по справі. 23 липня 2018 року у зв`язку з поверненням справи з експертної установи судом поновлено провадження по справі. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 08 лютого 2019 року визнано необґрунтованим клопотання представника відповідача ТОВ «Саміт Моторз Україна» про відвід головуючого судді у справі за позовом [PERSON] до ТОВ «Саміт Моторз Україна» про захист прав споживача та стягнення коштів. Вказаною ухвалою цивільну справу передано до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва для визначення складу суду та розгляду заяви про відвід головуючого судді Яценко Н.О. 12 лютого 2019 року визначеним шляхом авторозподілу судової справи суддею Оболонського районного суду м. Києва Майбоженко А.М. у зв`язку з відсутністю підстав відповідно до норм ст. 36 ЦПК України відмовлено у задоволенні заяви представника відповідача ТОВ «Саміт Моторз Україна» про відвід головуючого судді у справі за позовом [PERSON] до ТОВ «Саміт Моторз Україна» про захист прав споживача та стягнення коштів. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги з урахуванням збільшення підтримав та просив їх задовольнити з підстав наведених в позовній заяві. Представник відповідача ТОВ «Саміт Моторз Україна» у судовому засіданні просив відмовити у позові у повному обсязі з підстав, що вказані у письмових запереченнях. Представник третьої особи ПІІ «Тойота-Україна» у судовому засіданні просила відмовити у позові у повному обсязі з підстав, що вказані у письмових запереченнях та письмових поясненнях третьої особи. Заслухавши пояснення представників сторін та свідків, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити з огляду на таке. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. 10 лютого 2014 року між позивачем [PERSON] та відповідачем ТОВ «Саміт Моторз Україна» укладено Договір купівлі-продажу № 0137/02/14, відповідно до умов якого позивач придбав у відповідача автомобіль Toyota Land Cruiser 200, WIN: [NUMBER] шляхом сплати на рахунок останнього грошових коштів у розмірі 922 855,00 грн (а.с.40-48 т.1). Відповідно до п. 1.4 вказаного Договору гарантійний термін становить 3 роки або 100 000 км. пробігу, в залежності від того, що настане раніше, якщо інші умови гарантії не передбачені у сервісній книжці «Сервіс та гарантія». Згідно з п. 6.2.6 Договору покупець зобов`язується зберігати та експлуатувати товар відповідно до рекомендацій виробника та продавця, а також у відповідності з вимогами правил дорожнього руху. На виконання умов договору 03 квітня 2014 року автомобіль Toyota Land Cruiser 200 був переданий позивачу, що підтверджується видатковою накладною № СМУ00044353 від 03.04.2014 (а.с.48 т.1). 02 червня 2014 року позивач звернувся до відповідача із письмовою заявою, у якій зазначив, що у день ДТП 01 червня 2014 року він їхав з братом по дорозі с. Ясногородка - м. Київ. Брат Позивача перебував за кермом автомобіля. Між населеними пунктами с. Ясногородка і с. Глібівка на вузькій дорозі з радіальним некрутим поворотом праворуч у автомобіля відмовив гідропідсилювач керма. Автомобіль при цьому рухався на швидкості 90 кілометрів на годину. Брат позивача не встиг зорієнтуватися у зв`язку з відмовою гідропідсилювача керма і коли хотів повернути, кермо автомобіля не повернулося, про що брат позивача крикнув позивачу. Внаслідок цього автомобіль виїхав на зустрічну смугу, лівою стороною вдарився у дорожній відбійник, потім від удару автомобіль відштовхнуло на праву частину дороги на узбіччя, де і зупинився (а.с.49-50 т.1). У судовому засіданні брат позивача [PERSON] , який був за кермом пошкодженого автомобіля, в якості свідка підтвердив обставини, що наведені у письмовій заяві від 02 червня 2014 року. Позивач [PERSON] у якості свідка також надав аналогічні пояснення. Відповідно до пункту 2.10 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001, в редакції станом на 01.06.2014, у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний зокрема, повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи підрозділ міліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття працівників міліції. У виняткових випадках, коли внаслідок дорожньо-транспортної пригоди немає потерпілих та не завдано матеріальної шкоди третім особам, а транспортні засоби можуть безпечно рухатися, водії можуть прибути до найближчого поста Державтоінспекції або в орган чи підрозділ міліції для оформлення відповідних матеріалів, попередньо склавши схему пригоди та поставивши підписи під нею (пункт 2.11 Правил дорожнього руху). Як встановлено у судовому засіданні, факт ДТП 01.06.2014 за участі автомобіля позивача не був зафіксований у порядку, передбаченому законодавством України, що підтверджується листами ГУ ДАІ в м. Києві та Вишгородського РВ ГУ МВС України в Київській області, відповідно до яких ДТП за участі автомобіля позивача Toyota Land Cruiser 200, д.н.з. [NUMBER] , в період з 01.04.2014 по 02.08.2014 не зареєстровані (а.с.176-177 т.1). Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: пропорційного зменшення ціни; безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. 05 червня 2014 року відповідачем у складі начальника відділу технічної підтримки [PERSON] , сервісного консультанту відновлювального ремонту [PERSON] , механіка з ремонту транспорту Всяких О. було складено та підписано Рекламаційний акт, відповідно до якого представники відповідача встановили, що пошкодження кермового механізму автомобіля відбулося внаслідок механічного удару на кермовий механізм, що є порушенням умов експлуатації автомобіля. Заявлений недолік: «відмова гідропідсилювача, що призвело до поганої керованості автомобілем та пошкодження» авто виник внаслідок порушення споживачем вимог експлуатаційної документації на ДТЗ, вимог нормативних актів та/або правил збереження ДТЗ, і такий недолік підлягає усуненню за рахунок споживача (а.с.51 т.1). Обставини, що зазначені у рекламаційному акті від 05.06.2014, у судовому засіданні в якості свідка підтвердив начальник відділу технічної підтримки відповідача [PERSON] , який також зазначив, що ним разом з іншими представниками відповідача було здійснено виїзд на ймовірне місце ДТП для його огляду та проведення фотофіксації при в`їзді у с. Глібівка з боку с. Ясногородка, у зв`язку з чим встановлено, що як характер пошкоджень автомобіля, так і результати огляду місця ДТП переконливо свідчать, що відбувся «занос» автомобіля під час проходження повороту, що і призвело до його зіткнення з дорожнім відбійником. При цьому, навіть якщо допустити, що гідропідсилювач керма автомобіля і був несправний, ДТП не було пов`язане з такою гіпотетичною несправністю.[PERSON] суду пояснив, що не дивлячись на поломку гідравлічного підсилювача, автомобілем можна керувати, і чим більша швидкість автомобіля, тим простіше їм управляти. 19 листопада 2014 року за клопотаннями представника відповідача ТОВ «Саміт Моторз Україна», представника третьої особи ПІІ «Тойота Україна» про призначення автотехнічної експертизи та експертизу лакофарбових матеріалів та представника позивача Герасимчука П.В. про призначення автотехнічної експертизи судом по справі було призначено автотехнічну експертизу та експертизу лакофарбових матеріалів і покрить, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України. На вирішення експертизи за клопотаннями сторін поставлено наступні питання: - чи завдані механічні пошкодження, які на даний час наявні на автомобілі марки «Toyota Land Cruiser 200», WIN: [NUMBER] , д.н.з. [NUMBER] (надалі автомобіль), в результаті зіткнення з дорожнім відбійником, що знаходиться на території Вишгородського району Київської області, на частині дороги с. Ясногородка - м. Київ між населеними пунктами с. Ясногородка - с. Глібівка, а саме з лівої сторони правостороннього повороту дороги перед в`їздом в с. Глібівка зі сторони с. Ясногородка (надалі дорожній відбійник)?; - чи наявні на автомобілі сліди зовнішніх пошкоджень, що завдані іншим, окрім дорожнього відбійника, об`єктом?; - чи є на дорожньому відбійнику частинки лакофарбових матеріалів (покрить)?; - чи походять частинки лакофарбових матеріалів (покрить), що наявні на дорожньому відбійнику, від лакофарбового покриття автомобіля?; - які несправності наявні в системі гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля на момент проведення експертизи?; - які причини пошкодження системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля?; - коли відносно моменту зіткнення автомобіля з дорожнім відбійником виникли несправності в системі гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля, до зіткнення чи в результаті такого зіткнення?; - у зв`язку з чим та в який момент (під час руху автомобіля чи коли автомобіль зупинився) стався витік робочої рідини гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля?; - чи могло механічне пошкодження автомобіля з лівої сторони (в результаті зіткнення з дорожнім відбійником) призвести до пошкодження системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля?; - якою була ймовірна траєкторія руху автомобіля безпосередньо перед зіткненням із дорожнім відбійником, а також в процесі такого зіткнення?; - якою була швидкість автомобіля в момент його зіткнення з дорожнім відбійником, враховуючи характер пошкоджень автомобіля та дорожнього відбійника, а також траєкторію руху автомобіля?; - якою є максимально допустима швидкість автомобіля, враховуючи погодні умови (а саме наявність лише природного освітлення, що існувало 01.06.2014 в проміжок часу між 21:20 та 21:45 годин, хмарність 8 балів, дощ, метеорологічну дальність видимості 4 км., відносну вологість повітря 96%, вітер північно-східний 1 м/с, серпанок), а також закруглення дороги на повороті радіусом менше 80м, стан дорожнього покриття асфальто - бетонний?; - чи мав водій технічну можливість запобігти зіткненню автомобіля з дорожнім відбійником за наявності несправностей системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля, а також при відсутності таких несправностей, рухаючись із заявленою швидкістю 90 км/год?; - чи мав водій технічну можливість запобігти зіткненню автомобіля з дорожнім відбійником за наявності несправностей системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля, а також при відсутності таких несправностей, рухаючись із швидкістю, що встановлена за результатами проведеного експертного дослідження?; - чи були з технічної точки зору дії зору автомобіля у причинно-наслідковому зв`язку із зіткненням автомобіля з дорожнім відбійником?; - чи мав водій автомобіля можливість виявити несправність системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля до моменту зіткнення з дорожнім відбійником (якщо така існувала)?; - чи характеризується автомобіль однією з таких ознак: наявні пошкодження системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля неможливо усунути; усунення наявних пошкоджень системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля потребує більше 14 днів; наявні пошкодження системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля суттєво іншим, ніж передбачено договором купівлі-продажу № 0137/02/14 від 10.02.2014?; - чи функціонує належним чином система гідравлічного підсилювання руля автомобіля на момент проведення експертизи?; - яка причина виникнення несправності гідравлічного підсилювання руля автомобіля?; - яка причина пошкодження правого пильника рульової рейки автомобіля?. 19 червня 2015 року за результатами проведення комплексної транспортно-трасологічної експертизи та експертизи лакофарбових матеріалів і покрить судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Кот Т.М. та Криловим Є.С. було складено висновок № 17409/14-52/17411/14-34/245/15-52/4828-4831/15-34, яким встановлено, що механічні пошкодження, які на момент експертного огляду виявлені на деталях лівого боку автомобіля Toyota Land Cruiser 200, VIN: [NUMBER] , д.н. [NUMBER] , були утворені в результаті його контактування з колесовідбійником, що знаходиться на території Вишгородського району Київської області, на частині дороги с. Ясногородка - м. Київ між населеними пунктами с. Ясногородка - с. Глібівка, а саме з лівої сторони правостороннього повороту дороги перед в`їздом в с. Глібівка зі сторони с. Ясногородка. Інші пошкодження, якщо і були наявні на деталях лівого боку автомобіля, то вони були поглинуті внаслідок вищевказаного контактування із колесовідбійником (а.с.33-40 т.2). Нашарування лакофарбового покриття, виявлені на дорожньому відбійнику, мають спільну групову приналежність з лакофарбовим покриттям автомобіля Toyota Land Cruiser 200, д.н. [NUMBER] . Встановити, чи походять ці нашарування від ЛФП автомобіля Toyota Land Cruiser 200, д.н. [NUMBER] , не видається можливим через відсутність достатньої кількості ознак. На одній із ділянок дорожнього відбійника виявлено фрагмент полімерного матеріалу, який співпадає за якісним хімічним складом полімерної основи з притертими нашаруваннями на цьому ж відбійнику та співпадає з матеріалом бампера досліджуваного автомобіля, тобто вони мають між собою спільну родову приналежність. Виявлені на дослідженому автомобілі Toyota Land Cruiser 200, д.н. [NUMBER] , нашарування світло-сірого кольору та поверхневий шар дорожнього відбійника на частині дороги с. Ясногородка - м. Київ між населеними пунктами с. Ясногородка - с. Глібівка співпадають між собою за родовими ознаками (колір та якісний хімічний склад), тобто мають між собою спільну родову приналежність. Також у висновку № 17409/14-52/17411/14-34/245/15-52/4828-4831/15-34 судовими експертами вказано, що встановити траєкторію руху автомобіля безпосередньо перед зіткненням із дорожнім відбійником неможливо з тих причин, що у матеріалах справи відсутні будь-які об`єктивні дані, які могли б свідчити про траєкторію руху автомобіля до контактування з відбійником. Проте експертами встановлено, що під час контактування з відбійником автомобіль переміщувався вздовж нього. 09 вересня 2015 року за результатами проведення комплексної транспортно-трасологічної експертизи та автотехнічної експертизи судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Пупіним І.В. та [PERSON] було складено висновок № 17410/14-52/244/15-52, яким встановлено, що на момент дослідження гідропідсилювач керма автомобіля Тойота знаходиться в технічно несправному стані, який викликаний руйнуванням лівого сальника гідроциліндру. Пошкодження сальника є характерним для дії напружень циклічно-знакозмінного характеру, що ініціювало виникнення мікронадривів в джерелі руйнації (центральній частині) відокремленого фрагменту сальника, при тому це явище могло бути обумовленим недостатньою щільністю гуми (виробничим дефектом) при виготовленні даного гумотехнічного виробу. Пошкодження лівого сальника гідропідсилювача рульового механізму виникло до моменту контактування автомобіля Тойота із дорожнім колесовідбійником. Витік технологічної рідини з полості гідропідсилювача керма в даному випадку був обумовленим пошкодженням (руйнуванням) лівого сальника рульового механізму (а.с.57-64 т.2). Експертами також вказано, що оскільки виявлені несправності гідропідсилювача рульового механізму виникли до ДТП, тому вирішення поставленого питання «чи могло механічне пошкодження автомобіля з лівої сторони (в результаті зіткнення з дорожнім відбійником) призвести до пошкодження системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля» позбавлено технічного сенсу і тому в рамках даного дослідження не вирішувалося. Траєкторія руху автомобіля Тойота в процесі контактування з колесовідбійником може відповідати конструктивним особливостям самого відбійника та його розташуванню на ділянці скоєння пригоди. Вирішити експертним шляхом питання «Якою була швидкість автомобіля в момент його зіткнення з дорожнім відбійником, враховуючи характер пошкоджень автомобіля та дорожнього відбійника, а також траєкторію руху автомобіля?» не є можливим з тих причин, що у матеріалах справи відсутні будь-які об`єктивні дані, які могли б свідчити про траєкторію руху автомобіля до контактування з відбійником. Допустима швидкість автомобіля Тойота при русі на заокругленні дороги без втрати поперечної стійкості (без заносу) в даних дорожніх умовах складає не більше 64...70 км/год (при умові достовірності даних щодо радіусу заокруглення). Даний розрахунок справедливий для автомобілів, які не оснащено системами забезпечення курсової стійкості під час руху. За умови оснащення даним автомобілем Тойота такою системою максимально допустима швидкість руху при русі по заокругленню такого радіусу може відрізнятись від наведеної вище в сторону збільшення. Також неможливо виключити, з технічної точки зору, що подолання даного поворотну могло бути здійснено в режимі регульованого (керованого) заносу. Окрім того з висновку № 17410/14-52/244/15-52 від 09.09.2015 вбачається, що в рамках даного дослідження визначити, чи мав водій технічну можливість запобігти зіткненню даного автомобіля з дорожнім відбійником за наявності несправностей системи гідравлічного підсилювання рульову корування, рухаючись із заявленою швидкістю 90 км/год, не є можливим з технічної точки зору. З огляду на результати проведеного дослідження, викладені вище, в даному випадку відсутні причини технічного характеру виключити можливість стрибкоподібного збільшення нормативного зусилля, яке необхідно було прикласти до керма в звичайних умовах керування автомобілем. Тому в конкретній ситуації після раптової виникнення несправності гідропідсилювача керма водій даного автомобіля міг бути позбавленим технічної можливості якісно керувати автомобілем Тойота при подоланні даного заокруглення дороги, в тому числі - уникнути наїзду на колесовідбійний брус, встановлений на лівому узбіччі. Експертами у висновку зазначено, що вирішення питань «чи були з технічної точки зору дії зору автомобіля у причинно-наслідковому зв`язку із зіткненням автомобіля з дорожнім відбійником?» та « чи характеризується автомобіль однією з таких ознак: наявні пошкодження системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля неможливо усунути; усунення наявних пошкоджень системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля потребує більше 14 днів; наявні пошкодження системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля суттєво іншим, ніж передбачено договором купівлі-продажу № 0137/02/14 від 10.02.2014?» виходить за межі компетенції експерта автотехніка і в рамках даного дослідження не вирішувалося. Оскільки несправність рульового механізму автомобіля Тойота, як встановлено дослідженням по попередніх питаннях, мала прихований характер, є підстави вважати, що водій автомобіля Тойота аж до моменту проявлення цієї несправності у вигляді збільшення зусиль, необхідних для нормального керування автомобілем, міг не мати технічної можливості своєчасно виявити цю несправність по зовнішнім ознакам об`єктивного характеру. Причина пошкодження брудозахисного чохла (пильника) у вигляді його руйнування в даному випадку могла бути наслідком скупчення достатньо великої кількості технологічної рідини, що витікала з полості рульового механізму внаслідок пошкодження лівого сальника, та потрапляла в пильник через технологічні полості. Не погоджуючись з результатами вищевказаних висновків судових експертів, представник третьої особи надала суду Консультативний висновок ТОВ «Україно-німецьке підприємство «ДЕКРА Експерт» від 26.10.2015 експерта Каширіна О.В., яким встановлено, що у рульовому механізмі автомобіля виявлено ряд недоліків, які можуть мати відношення до наслідків ДТП і зокрема, до удару лівого переднього колеса про перешкоду, у вигляді дорожнього відбійника: вигин рульового вала до 0,35 мм; поверхнева деформація одного з зубів ведучого черв`ячного вала; несправність сальникового ущільнення порожнини циліндра з лівого боку і трьох його елементів конструкції, виготовлених з гуми, пластику і сталевого дроту; пошкодження правого захисного чохла (пильовика) (а.с.88-97 т.2). Беручи до уваги існуючу систему контролю якості на виробництві та ступінь відповідальності такого елемента автомобіля як рульовий механізм, експерт вважає, що одночасна поява згаданих недоліків, без логічного обґрунтування послідовності їх появи з виробничих причин є неспроможною. Недоліки рульового механізму, що представлені у висновку експертизи КНДІСЕ, не доводять повної інформації про регламентовані допуски, які використовуються для конструкції рульового вала на етапі виробництва і які слід застосовувати до оцінки технічного стану деталей. Зокрема, не представлені нормативні значення для перевірки ушкодження рульового вала (справжній вигин складає до 0,35 мм), а також не згадується про факт поверхневого пошкодження металу в зубчастій парі рейки і черв`ячного валу. Проходження повороту з відключеним рульовим механізмом, виконувалося представниками Toyota нa справному автомобілі аналогічного класу. В результаті експерименту було встановлено, що проходження повороту з неробочої системою гідравлічного посилення, не викликає ускладнень з погляду управління автомобілем, за умови руху в повороті зі швидкістю 80 км/год руху, яка на думку фахівців, є максимально допустимою, з точки зору безпеки руху, в даних умовах. У консультативному висновку від 26.10.2015 експерт [PERSON] повідомляє, що ДТП і пошкодження автомобіля Toyota Land Cruiser 200 могли статися з трьох ймовірних причин і тільки при наступних умовах: недотримання правил ПДР зі справним рульовим механізмом. В даному випадку потрібна перевірка дотримання ПДР в частині п. 12.1 «Під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним»; недотримання правил ПДР з несправним рульовим механізмом. В даному випадку потрібна перевірка дотримання ПДР в частині п. 12.3 «У разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди»; дотримання правил ПДР, але відсутність технічної можливості управління з несправним рульовим механізмом. Для визначення технічної відповідальності виробника в ДТП тільки остання третя умова є спроможною. У зв`язку з тим, що для всіх випадків в даній справі потрібна перевірка виконання водієм правил ПДР, то питання розгляду недоліку рульового механізму як єдиної причини ДТП, не може бути об`єктивно вирішено без відповідей на питання виконання правил ПДР. Окрім того представник третьої особи надала суду Висновок експертного автотехнічного дослідження з приводу пошкодження автомобіля Toyota Land Cruiser 200, АА9339ОЕ, ТОВ «Україно-німецьке підприємство «ДЕКРА Експерт» від 26.10.2015 № ДА/35-15 експертів [PERSON] та [PERSON] , яким встановлено, що для можливості отримання пошкоджень на автомобілі Toyota Land Cruiser 200 АА [NUMBER] на висоті до 95 см з глибоким вдавленням до 6 см (на висоті 84 см) від стандартного металевого відбійника висотою до 80...85 см від рівня опорної поверхні, автомобіль має знаходитися в нахиленому на лівий борт стані (на початку перекидання на лівий борт), що вказує на втрату керованого стану та стійкості транспортного засобу. Навіть якщо уявити, що в колесо автомобіля Toyota Land Cruiser 200 АА [NUMBER] практично в поперечному напрямку до площини обертання колеса занурився якийсь фрагмент металу (не вдаючись до ідентифікації та часу його проникнення в шину по відношенню до моменту ДТП), то для цього керовані колеса мали б бути повернуті вправо, що суперечить версії розвитку подій водія [PERSON] та свідка [PERSON] про неможливість здійснювати поворот керма автомобіля Toyota Land Cruiser 200 АА [NUMBER] . Одноособовими діями водія автомобіля Toyota Land Cruiser 200 АА [NUMBER] [PERSON] по перевищенню швидкісного режиму руху в складних дорожніх умовах (та можливо невірні прийоми керування), що суперечили вимогам п. 1.5, 2.3б) та 12.1 Правил дорожнього руху України створили спочатку небезпечну дорожню ситуацію, яка потім в результаті бездіяльності даного водія переросла в аварійну, внаслідок якої відбулося пошкодження автомобіля Toyota Land Cruiser 200 АА [NUMBER] (а.с.98-125 т.2). Також не погоджуючись з результатами вказаних вище висновків судових експертів, представник відповідача надав суду Консультативний висновок спеціаліста [PERSON] . стосовно можливої причетності технічного стану гідропідсилювача керма автомобіля Toyota Land Cruiser 200, [NUMBER] , до втрати його керованості та наїзду на дорожній колісовідбійник на ділянці автодороги з поворотом від 26.10.2015, який складено на замовлення ТОВ «Саміт Моторз Україна», та яким встановлено, що в рульовому керуванні автомобіля Toyota Land Cruіser 200, держномер [NUMBER] , була виявлена несправність у гідропідсилювачі рульового механізму у вигляді руйнації сальника лівої камери гідроциліндру, що призвело до розгерметизації гідроприводу. Руйнація зазначеного сальника могла статися внаслідок дії ударного зусилля на лівий край рейки рульового механізму, яке виникло під час контакту лівого переднього колеса автомобіля з колісовідбійником, на який автомобілем був здійснений наїзд. Ударним, руйнуючим зусиллям, спрямованим під кутом по відношенню до вісі рейки, внутрішня частина сальника могла бути затиснута між валом рейки та сталевою пружиною і металевою вставкою сальника і при пересуванні рейки міг статися виявлений відрив фрагменту гуми, відрив фрагменту полімерної втулки і сталася деформація пружини. Експертом вказано, що технічний стан рульового керування автомобіля Toyota Land Cruіser 200, держномер [NUMBER] , не причетний до його наїзду на колісовідбійник. Наїзд автомобіля Toyota Land Cruіser 200, держномер [NUMBER] , на колісовідбійник, на повороті дороги з мокрою проїзною частиною, міг статися у зв`язку з діями водія по керуванню автомобілем. Для остаточного, категоричного висновку відносно встановлення причинно-наслідкового зв`язку між діями водія по керуванню автомобілем та настанням наїзду автомобіля на колісовідбійник, потрібно проведення додаткових експертних досліджень, під час яких потрібно визначити однозначно можливу допустиму швидкість руху автомобіля на даному повороті дороги з встановленням реального стану проїзної частини на час настання даної події (а.с.156-170 т.2). У судовому засіданні експерти [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] під присягою спеціаліста підтвердили про обставини, що були зазначені ними у своїх експертних висновках, що вказані вище судом. Окрім того в судовому засіданні громадянин Бельгії [PERSON] , який є експертом Тойота Мотор Європа НВ/ СА , за участі перекладача Фомічової О.О. під присягою спеціаліста повідомив суду, що він є кваліфікованим спеціалістом зі зчитування даних з реєстратора подій автомобілів Тойота. Вказане зчитування подій дає змогу встановити, зокрема, швидкість руху автомобіля у момент його зіткнення з дорожнім відбійником, а також ймовірну траєкторію руху автомобіля безпосередньо перед зіткненням із дорожнім відбійником. Відповідач через свого представника надав суду клопотання про огляд доказів за їх місцезнаходженням, а саме реєстратору подій автомобіля Toyota Land Cruіser 200, д.н.з. [NUMBER] . Частинами 2, 3 ст. 13 ЦПК України передбачено, що збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. У судовому засіданні сторона позивача повідомила суд щодо відмови у надані автомобіля Toyota Land Cruіser 200, д.н.з. [NUMBER] , для зчитування даних з реєстратора подій автомобіля. Враховуючи положення ст. 13 ЦПК України та принцип диспозитивності в цивільному процесі, суд позбавлений можливості зобов`язувати сторону по справі без його згоди вчиняти певні дії, оскільки суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК України випадках. 22 квітня 2016 року за клопотаннями представника позивача [PERSON]. про призначення додаткової автотехнічної експертизи судом по справі було призначено додаткову автотехнічну експертизу, проведення якої доручено іншим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, крім експертів Пупіна І .В. та [PERSON] , що готували висновок від 09.09.2015. Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України. На вирішення експертизи поставлено наступні питання: - чи відповідає встановленим в Україні державним стандартам чистота (шорохуватість) поверхні рульового валу в місцях контакту рульового валу з ущільнюючими сальниками?; - чи має рульовий вал ознаки недоліків виготовлення (заводського браку) в частині чистоти поверхні (шорохуватості), або за іншою ознакою?; - чи має зруйнований ущільнюючий сальник недоліки виготовлення (заводський брак)?; - чи можливе, в разі виявлення недоліків виготовлення рульового валу або сальника, протікання робочої рідини в місті контактування даного рульового валу з сальником в ході нормальної роботи рульового механізму?; - яка причина пошкодження ущільнюючого сальника рульової рейки автомобіля?; - відмова рульового механізму відбулась до початку дії зовнішнього механічного впливу (удару) внаслідок зіткнення автомобіля з відбійником, чи після удару?; - виходячи з конструкції рульової рейки чи міг витік рідини та пошкодження сальника призвести до суттєвого збільшення навантаження на рульовому колесі під час руху автомобіля?; - чи існує причинно-наслідковий зв`язок між пошкодженням рульової рейки, чи його заводським дефектом, пошкодженням сальника та ДТП, яке мало місце 01.06.2014, в разі руху автомобіля з дотриманням правил дорожнього руху?. 06 червня 2018 року за результатами проведення додаткової судової автотехнічної експертизи судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Юрченко О.О., Криловим С.С. та Юхименко А.В. було складено висновок № 8805/16-52/8806/16-52/10709/18-52, яким встановлено, що експертами не було виявлено ознак недоліків виготовлення (заводського браку) валу рульової рейки в частині чистоти поверхні (шорсткості) у відповідності до наданої документації. Що ж стосується інших ознак недоліків виготовлення (заводського браку) валу рульової рейки, то слід відзначити, що у зв`язку з відсутністю конструкторської документації (інших вимог виробника до рульового валу) встановити експертним шляхом відповідність (невідповідність) даного валу заводським вимогам неможливо. В свою чергу, відповісти на питання чи відповідає встановленим в Україні державним стандартам чистота (шорсткість) поверхні рульового валу в місцях контакту рульового валу з ущільнюючими сальниками неможливо з тих причин, що нормативні акти України, які б регламентували саме шорсткість поверхні рульового валу, експертам невідомі (а.с.216-225 т.3). Проте експерти вказують, що ймовірною причиною перелічених (виявлених) пошкоджень сальника була механічна дія об`єкта округлої в поперечному перерізі форми (торцевої частини валу рульової рейки). Враховуючи особливості конструкції рульової рейки виявлені пошкодження сальника не могли утворитись під час експлуатації (роботи) рульової рейки чи ДТП. Характер виявлених пошкоджень сальника свідчить про те, що вони утворювались після його виготовлення (найбільш ймовірно в процесі збирання рульової рейки), тобто дані пошкодження сальника не відносяться до заводського браку виготовлення саме сальника. Що ж стосується недоліків виготовлення (заводського браку) зруйнованого ущільнюючого сальника (манжета), то встановити їх (недоліків) наявність в рамках даного дослідження неможливо, оскільки експертам не були надані вимоги заводу-виробника до виготовлення даного манжету (не було надано конструкторської документації рульової рейки). Обсяг наданої у розпорядження експертів нормативної і конструкторської документації не дає змоги в категоричній формі встановити наявність або відсутність (заводського браку) виготовлення таких деталей як рульовий вал або сальник. На питання «відмова рульового механізму відбулась до початку дії зовнішнього механічного впливу (удару) внаслідок зіткнення автомобіля з відбійником, чи після удару?» експерти дають відповідь, що в даному випадку відбулася відмова системи енергоживлення механізму рульового керування - гідропідсилювача. Тому вирішення даного питання в поставленій редакції позбавлене сенсу. У випадку відмови роботи гідропідсилювача, за рахунок пошкодження сальника (манжета) та витоку робочого тіла (рідини) із магістралі системи енергоживлення механізму рульового керування, відбувається збільшення навантаження на рульовому колесі під час руху автомобіля. Відмова гідропідсилювача могла відбутись як до моменту контактування, так і в момент контактування з відбійником. Встановлення причинного зв`язку між пошкодженням рульової рейки (пошкодженням сальника) та ДТП, в тому числі при умові дотримання водієм ПДР, з технічної точки зору, в категоричній формі неможливо, оскільки спрогнозувати всю послідовність причинно-діючих факторів в рамках даної експертизи неможливо. У судовому засіданні експерти [PERSON] та [PERSON] під присягою експерта надали суду аналогічні пояснення, що були зазначені ними у своїх експертних висновках, що вказані вище судом. У задоволенні клопотання представника відповідача про призначення повторної експертизи судом було відмовлено, оскільки висновки експертів не суперечили іншим матеріалам справи та не викликали сумніви в їх правильності. Згідно з п. 12 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: він взагалі не може бути усунутий; його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи предмет позову про зобов`язання ТОВ «Саміт Моторз Україна» замінити позивачу автомобіль марки Тойота Land Cruiser 200 на такий же або на аналогічний транспортний засіб з числа наявних, припинення реалізації автомобілів вказаної марки та стягнення з відповідача на користь позивача 300 000,00 грн моральної шкоди і 6 201 585,60 грн неустойки з посиланням на те, що внаслідок істотного недоліку товару, а саме роботи гідравлічного підсилювача керма автомобіля, вказаний автомобіль було пошкоджено до стану, що непридатний для належного його використання, у ході розгляду справи суд дійшов висновку, що вказані обставини можливо підтвердити у випадку встановлення прямого причинно-наслідкового зв`язку відмови в роботі гідравлічного підсилювача керма автомобіля з ДТП, що відбулася 01.06.2014. Всупереч положенням ч. 1 ст. 81 ЦПК України ні позивачем, ні висновками проведених судових експертиз не доведено, що у автомобілі Тойота Land Cruiser 200 в розумінні ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» був істотний недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення. Також належними та допустимими доказами не доведено суду, що відмова в роботі гідравлічного підсилювача керма автомобіля перебуває в причинно-наслідковому зв`язку з ДТП, що відбулася 01.06.2014. Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, беручи до уваги те, що позивач не довів ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, суд не вбачає законних підстав для задоволення позовних вимог. На підставі ст. 1, 4, 8, 12 Закону України «Про захист прав споживачів», ст. 16, 22, 23, 1166 ЦК України,

Outcome: dismissed