Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-18 00:00:00

Позивач ставить питання про стягнення з відповідача матеріального збитку в сумі 9717 грн. 00 коп. та моральної шкоди в розмірі 5000 грн., також просить стягнути витрати, пов`язані з розглядом справи. Свої вимоги мотивує тим, що є власником квартири [ADDRESS] . З вини відповідача 9 жовтня 2018 року була залита його квартира, в результаті чого завдано матеріальну шкоду - квартира потребує термінового поточного ремонту. В обґрунтування вини відповідача послалався на акт, складений комісією ПРБП «Рембуд», згідно змісту якого причиною залиття є халатне відношення до сантехнічного обладнання мешканців квартири [ADDRESS] . Внаслідок залиття квартири йому завдана моральна шкода у вигляді душевних страждань, в нервозності, погіршення взаємовідносин з сусідами. Позивач в судове засідання не з`явився про місце, день та час розгляду справи сповіщений належним чином. Від нього надійшла письмова заява про слухання справи в його відсутність та підтримання позовних вимог. Відповідач в судове засідання не з`явився, про місце, день та час слухання справи повідомлявся. Будь-яких заяв та клопотань від нього до суду не надходило. В процесі розгляду справи заперечував факт залиття квартири позивача з його вини. В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. На підставі ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Ухвалою судді Зарічного районного суду м. Суми від 13 червня 2019 року в даній справі відкрите провадження та справа призначена до розгляду на 2 липня 2019 року. Протокольною ухвалою судді Зарічного районного суду м. Суми від 2 липня 2019 року відкладено розгляд справи до 7 листопада 2019 року у зв`язку з відсутністю доказів сповіщення відповідача. 7 листопада 2019 року відкладено розгляд справи до 22 листопада 2019 року у зв`язку із зайнятістю головуючого судді в розгляді іншої справи. Протокольною ухвалою головуючого від 22 листопада 2019 року відкладено розгляд справи до 11 січня 2020 року у зв`язку з неявкою позивача. Протокольною ухвалою головуючого від 11 січня 2020 року оголошено перерву в судовому засіданні до 22 січня 2020 року для витребування додаткових документів. Протокольною ухвалою головуючого від 22 січня 2020 року відкладено розгляд справи до 4 березня 2020 року у зв`язку з заміною неналежного відповідача. Протокольною ухвалою головуючого від 4 березня 2020 року оголошено перерву в судовому засіданні до 2 квітня 2020 року для мирного врегулювання. Протокольною ухвалою головуючого від 2 квітня 2020 року відкладено розгляд справи за клопотанням відповідача до 19 травня 2020 року. Суд, вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного: Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] Суми належить на праві власності [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності (а.с.5). Квартира [ADDRESS] в цьому будинку належить [PERSON] , що підтверджується довідкою Департаменту забезпечення ресурсних платежів від 11 січня 2020 року (а.с.72). 9 жовтня 2018 року в будинку [ADDRESS] у квартирі [ADDRESS] трапилося залиття. Згідно акту комісії ПРБП «Рембуд» від 6 листопада 2018 року у складі заступника директора [PERSON], слюсаря-сантехніка [PERSON] , начальника ВТВ [PERSON] , засвідчений факт залиття 9 жовтня 2018 року квартири [ADDRESS] [ADDRESS] [ADDRESS] . В результаті обстеження встановлено: у великій кімнаті - стеля шпакльована, у правому куті стелі спостерігається рижа пляма з відшаруванням шпаклівки розміром 80х40 см. Над карнизом правої сторони стелі вздовж (5м.п) спостерігається жовта полоса; у великому коридорі - стеля шпакльована, пофарбована водоемульсійною фарбою. У лівому куті стелі видна пляма рижого кольору 40х20 см. Над карнизом - жовта полоса розміром 30х10 см; в малому коридорі - над дверима вздовж карнизу рижа полоса до 30 см.; в малій кімнаті - стеля шпакльована та пофарбована водоемульсійною фарбою. На лівій стороні стелі спостерігається рижа полоса розміром 2,5 м.пх30 см. Стики шпалер на лівій стороні стіни пошкоджені жовтими полосами від стелі до підлоги. За висновком комісії, звернення мешканців на залиття квартири до диспетчерської служби не надходило, можливо зробити висновок, що аварійна ситуація виникла з халатного відношення до сантехнічного обладнання мешканців квартири [ADDRESS] (а.с.7). В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що в жовтні 2018 року приїхав до позивача, в квартирі в кімнаті та коридорі були розводи на стелі, повідклеювалися шпалери у двох кімнатах, на підлозі осипана штукатурка. Свідок [PERSON] пояснив, що був у позивача в вересні-жовтні 2018 року. В квартирі на стінах потекла штукатурка, шпалери лежали підлозі, в коридорі мокрі стіни. Свідок [PERSON] був у позивача у вересні-жовтні 2018 року, в 2 кімнатах стеля і стіни були мокрі, шпалери відклеялися. В коридорі також було мокро. Разом з позивачем свідок піднімався на 7 поверх, двері відчинила жінка, в квартирі плавали коврики. Таким чином, в процесі слухання справи підтверджено факт залиття квартири позивача з вини відповідача. Згідно ст. 1166 ЦК України, відшкодуванню підлягає майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю. Відповідно до ст. 22 ЦК України, відшкодуванню підлягає шкода зокрема в розмірі витрат, які особа здійснила для відновлення пошкодженої речі. Згідно положень ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року, із відповідними змінами, «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до норм ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодування в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до положень ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Акт залиття не може слугувати достатнім доказом розміру матеріальної шкоди, завданої квартирі позивача, оскільки акт не містить визначення обсягу і характеру робіт, які необхідно виконати для відновлення стану квартири [ADDRESS] . Вказаним актом встановлено виключно факт залиття, а не розмір шкоди, завданої власнику квартири [ADDRESS] . В позовній заяві позивач наводить розрахунок матеріальної шкоди по ринковим цінам, згідно якого загальна сума витрат становить 9 717,00 грн. 19 травня 2020 року позивачем подано доповнення зі змінами, в яких наведені інші розрахунки, зазначена сума в розмірі 5 941,00 грн. Однак суд не приймає до уваги як доказ розрахунки, зроблені позивачем з огляду на ринкові ціни, оскільки позивач не є спеціалістом, а тому не може самостійно визначити необхідний обсяг матеріалів для проведення ремонту. Ремонтні роботи в квартирі не проводилися, а отже розрахунок, зроблений позивачем, є орієнтовним та не підтверджений жодними доказами. Оскільки позивачем не надано суду докази на підтвердження розміру завданої йому матеріальної шкоди, в цій частині вимог позов задоволенню не підлягає. Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. У ч. 1 ст. 1167 ЦК України відповідальність за моральну шкоду, завдану фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю покладається на особу, яка її завдала, за загальним правилом за наявності її вини. Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Факт залиття та завдання шкоди позивачу підтверджений в процесі слухання справи актом та показами свідків. Таким чином, неправомірними діями відповідача позивачу заподіяна моральна шкода, яка полягає в душевних стражданнях, що виникли створенням незручностей в користуванні квартирою, неприємних відчуттях, пов`язаних з пошкодженням квартири. Переживання щодо залиття квартири потягли за собою погіршенням стану здоров`я позивача, що підтверджено медичними документами, наявними в матеріалах справи. Враховуючи роз`яснення, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», ступінь доведеності позивачем характеру і обсягу моральних страждань, передбачені ст. 3 ЦК України загальні засади цивільного законодавства, якими, зокрема, є справедливість, добросовісність та розумність, суд вважає достатнім встановити розмір відшкодування моральної шкоди в сумі 1000 гр. Крім цього, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір пропорційно задоволеним позовним вимогам у розмірі 53, 79 грн. (7% від 768,40 грн.)

Outcome: partial