Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-26 00:00:00

Позивач ФОП [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з [PERSON] матеріальні збитки у розмірі 6557,00 грн. та судовий збір у розмірі 704,80 грн. Свій позов обґрунтовує тим, що 23.01.2018 року нежитлові приміщення за адресою: [ADDRESS] », які належать ФО-П [PERSON] були пошкоджені внаслідок залиття холодною водою з квартири [ADDRESS] а даного будинку, про що комісією КП «Жилкомсервіс» Основ`янського району м. Харкова (ділянка №58) складено акт обстеження. Пошкодженими були стеля (1,5 кв. м), стіна (1,0 кв. м) та підлога (лінолеум повністю) коридору, стіна приміщення № 1 (4,0 кв. м), стеля (1,0 кв. м) та стіна (1,0 кв. м) кухні, міжкімнатні пороги. Задля усунення пошкоджень позивачем було укладено з ФО-П [PERSON] договір №1/24 від 24.01.2018 року на проведення ремонту. Обсяг робіт було визначено сторонами згідно дефектного акту від 25.01.2018 року. Ремонтні роботи виконано повністю 26.01.2018 року, про що складено акт приймання виконаних будівельних робіт № 1. Вартість робіт склала 6557,00 грн., які були сплачені позивачем відповідно до квитанції № Р24А387329735А36123 від 16.03.2018 року. Як було встановлено позивачем, квартира [ADDRESS] а, з якої відбулось залиття, належить [PERSON] (витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 22564628 від 24.04.2009). Спроби вирішити питання відшкодування шкоди мирним шляхом до успіху не призвели з підстав ігнорування звернень позивача. Більше того, залиття продовжилось й після проведення ремонту, про що комісією КП «Жилкомсервіс» Основ`янського району м. Харкова (ділянка № [NUMBER] ) складено акт обстеження від 01.02.2018 року (повторний ремонт вже не проводився). Ухвалою судді від 04.06.2018 відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін по даній справі. 18.07.2018 ухвалою суду було задоволено клопотання позивача про заміну неналежного відповідача по цивільній справі та замінено відповідача [PERSON] на належного [PERSON] . Позивач ФОП [PERSON] у судове засідання не з`явився, з невідомих причин, про розгляд справи повідомлявся належним чином шляхом направлення судової повістки, яку отримала дружина [PERSON] . Представник позивача [PERSON] до суду не з`явився, подав 04.02.2019 заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутність (а.с. 52). Представники відповідача [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] у судовому засіданні заперечували проти задоволення позову, зазначили, що позов необґрунтований, оскільки позивач не довів належними та допустимими доказами вину відповідача у залитті квартири. З актів КП «Жилкомсервіс» від 23.01.2018 року та 01.02.2018 року вбачається, що не було проведено огляд приміщення відповідача, не було його залучено до участі в огляді приміщень позивача та складанні відповідних актів, а також не було з`ясовано причини події. До відповідача, як до власника квартири, а також до членів його сім`ї, які мешкають разом з ним, з приводу зазначених подій ніхто не звертався, про залиття позивача відповідач вже дізнався на стадії судового розгляду. До того ж, на звернення дружини позивача [PERSON] до керівництва КП «Жилкомсервіс» стосовно даної події не було надано жодних пояснень та копій складених актів. Тому, просили суд, у задоволенні позову відмовити. Суд, встановив наступні матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що у акті КП «Жилкомсервис», Основ`янського району, дільниці № 58, складеного 23.01.2018 комісією у складі: інженера Єфремова Т.В., майстра дільниці № 58 Коновалова Л.М. , вказано, що акт складений за зверненням ФОП [PERSON] щодо залиття нежитлових приміщень. При обстеженні нежитлових приміщень за адресою: [ADDRESS] », які належать ФО-П [PERSON] . Комісією встановлено, що жилий будинок [ADDRESS] року будівництва, цегляний, 3 (літ.А) та 2-поверховий (літ.Б), 1-но під`їзний. Покриття - шифер, шатровий. Будинок обладнаний внутрішньо будинковими системами центрального отеплення, холодного водопостачання, каналізацією. Залиття сталося 25.12.2017 року нежитлового приміщення, яке належить ФОВ [PERSON] холодною водою з квартири [ADDRESS] розташованої на першому поверсі жилого будинку. Приміщення коридору площею 5,0 кв.м. стеля зашита плитами системи «Армстронг» площа залиття стелі 1,5 кв.м. сталося обвалення плит на площі 1,5 кв.м., стіни обклеєні шпалерами площа залитя стіни 1,0 кв.м. Покриття лінолеуму, в результаті залиття лінолеум прийшов у непридатність. Приміщення № 1 площею 11,0 кв.м., стіни обклеєні шпалерами площею залиття стіни 4.0 кв.м. Приміщення кухні площею 6,0 кв.м. площа залиття стелі 1,0 кв.м., сталося обвалення плит на площі 1,0 кв.м. Стіни обклеєні шпалерами площа залиття стіни 1,0 кв.м. На міжкімнатних дверях, в результаті залиття, дерев`яні пороги деформовані і потребують заміни. Двері не закриваються (а.с. 10). Для усунення пошкоджень, позивачем було укладено з ФО-П [PERSON] договір №1/24 від 24.01.2018 року на проведення ремонту (а.с. 11-13). Обсяг робіт було визначено сторонами згідно дефектного акту від 25.01.2018 року (а.с. 14). 26.01.2018 виконано ремонтні роботи, про що складено акт приймання виконаних будівельних робіт № 1 (а.с. 15-16). Вартість робіт склала 6557,00 грн., які були сплачені позивачем відповідно до квитанції № Р24А387329735А36123 від 16.03.2018 року (а.с. 17). Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 113948077 від 14.02.2018 квартира [ADDRESS] належить [PERSON] (а.с. 18). Крім того, позивачем надано акт обстеження від 01.02.2018 про повторне залиття нежитлових приміщень за адресою: [ADDRESS] літ. «Б» , сталося 01.02.2018, про що складено акт обстеження (а.с. 20). Комісією КП «Жилкомсервис», Основ`янського району, дільниці № 58 було внесено виправлення до актів обстеження від 23.01.2018 та 01.02.2018 і зазначено, що залиття сталося 23.01.2018 нежилого приміщення, належного ПП Волков, холодною водою із квартири [ADDRESS] , яка розташована на першому поверсі жилого будинку. Крім того, виправлено дату залиття з 25.12.2017 на 23.01.2018 (а.с.30). Як вбачається з договору купівлі-продажу від 09.04.2009 року реєстровий номер 67 засвідченого приватним нотаріусом Блудовим І.В. квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на праві приватної власності, загальна площа 40,4 кв.м., що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с. 31-33). З клопотанням позивача, ухвалою суду від 18.07.2018 було замінено неналежного відповідача [PERSON] на [PERSON] (а.с. 37-38). У судовому засіданні, як свідок, була допитана [PERSON] , яка повідомила, що в квартирі [ADDRESS] вона мешкала разом з чоловіком, дочкою та онуками, за якими доглядає і постійно знаходиться вдома. У вказані дати: 25.12.2017 та 23.01.2018 знаходилася постійно вдома і до неї ніхто не звертався і не повідомляв про залиття. Особисто [PERSON] та його син, який постійно там мешкав, до них не звертався. У її квартирі було зроблено євроремонт і ніякої течі ніколи не було. У судовому засіданні 27.01.2020 у якості свідка було допитано [PERSON] , яка зазначила, що проживала на протязі 9-10 років у даному будинку до березня 2019 року за адресою: [ADDRESS] а і знала позивача [PERSON] , як особу, яка проводила ремонтні роботи у цокольному приміщенні. Відповідач є її батьком. У суді дізналися, що начебто з квартири [PERSON] відбулося залиття підвальних приміщень. У будинку є підвал, цокольний поверх і ще два поверхи. Їхня квартира знаходиться над цокольним приміщенням. Над цокольним приміщенням, знаходиться 4 квартири - [ADDRESS] [ADDRESS] та ще 2 (номери не пам`ятає). Проживали вони сім`єю: [PERSON] з чоловіком її діти та батьки у двокімнатній квартирі, яка мала санвузол та кухню. Капітальний ремонт у квартирі зроблено у 2010 році. Ніхто ніколи до них з причини залиття - не звертався. Ніяких аварійних ситуацій в квартирі не було, але були такі ситуації в квартирі [ADDRESS] . Також їй відомо, що у цокольному приміщенні труби проходять по стелі. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 N 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Вищевказаний акт від 23.01.2018 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, в ньому не зазначені причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, відсутній висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Крім того, у вказаному акті не зафіксовано відомості щодо винної сторони, як і будь-які дані про осіб, присутніх при складанні акту. Акт складено за відсутності самого відповідача [PERSON] , що позбавило його можливості подання доказів на його спростування. Крім того, спочатку імовірним винуватцем залиття вказано іншу особу [PERSON] , у зв`язку з помилкою, при складанні акту. Тому цей акт від 23.01.2018 року не може бути належним і допустимим доказом заподіяння саме відповідачем [PERSON] майнової шкоди. Як вбачається з висновку звіту про визначення вартості збитків заподіяних [PERSON] , [PERSON] залиттям нежитлових приміщень за адресою: [ADDRESS], що сталося 25.12.2017 року та зафіксовано актом 23.01.2018 року, розмір збитків, що призвели до завдання майнової шкоди з округленням становить 6 557,00 грн. з ПДВ. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів неправомірних дій відповідача [PERSON] , внаслідок залиття нежитлового приміщення, саме з квартири [ADDRESS] , яка належить відповідачу [PERSON] , а як наслідок - відсутній безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями та шкодою. За змістом ст. 1166 ЦК України відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, тоді як у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений. Відповідач [PERSON] через представників заперечував факт будь-якої течі води в його квартирі. Його позицію у судовому засіданні підтвердили допитані у якості свідків [PERSON] та [PERSON] , які будучи попереджені про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показань, свідчили суду про те, що будь-яких аварійних ситуацій в їх квартирі не було, в тому числі і течі води 23.01.2018. Оскільки предметом доказування у цій справі є факт залиття, наявність та розмір заподіяної шкоди, винність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача. Однак, всіх складових відповідальності відповідача встановлено в судовому засіданні не було. Відповідно до ч.ч.3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. На підставі викладеного, суд, прийшов до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, задоволенню не підлягають, оскільки не встановлено винність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача. На підставі викладеного і

Outcome: dismissed