Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-12 00:00:00

Позивач, Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути з [PERSON] майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 187,00 гривень та судові витрати в розмірі 1762,00 гривень. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідно до постанови Дніпровського районного суду м. Києва від 21 листопада 2017 року у справі № 755/15328/17 [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою встановлено, що гр. [PERSON] 25 вересня 2017 року о 22 год. 00 хв. на озері «Радужне» в м. Києві грубо порушив правила любительського та спортивного рибальства, а саме: проводив вилов риби забороненим знаряддям лову - сіткою з жилки на металевому човні «Язь». При цьому, виловив рибу: карась - 11 шт., загальною вагою - 3,0 кг., чим наніс збитки рибного господарству України на суму 187 гривень 00 копійок. 27 лютого 2019 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження в справі за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін. Копію вказаної ухвали з копією позовної заяви та доданими до неї документами відповідачем не було отримано, а конверт разом з даними документами повернувся до суду із відміткою поштового відділення «за закінченням встановленого терміну зберігання», при цьому відповідач повідомлявся судом про відкриття провадження у справі за зареєстрованим місцем проживання. Позивач ухвалу про відкриття провадження у справі отримав 26 вересня 2019 року, про що свідчить розписка про отримання ухвали суду. Третя особа ухвалу суду про відкриття провадження у справі отримала 20 червня 2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Відповідачем до суду відзиву на позовну заяву подано не було, позивачем додаткових пояснень також до суду подано не було. 27 червня 2019 року третьою особою Київською міською радою подано пояснення по справі, в якому остання просить суд задовольнити позов. У своїх поясненнях зазначає, що відповідно до постанови Дніпровського районного суду м. Києва від 21 листопада 2017 року у справі № 755/15328/17 встановлено, що 25 вересня 2017 року о 22 год. 00 хв. [PERSON] , знаходячись на озері «Райдужне» в м. Києві грубо порушив ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999 року № 19, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП, а саме: проводив вилов риби забороненим знаряддям лову - сіткою з жилки на металевому човні «Язь», при цьому виловив: карась - 11 шт., загальною вагою 3 кг. Розмір заподіяної істотної шкоди рибному господарству України становить 187,00 грн. Природні ресурси, які відповідно ( в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника щодо яких, від імені українського народу здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади, в даному випадку Київської міської ради. Одночасно дані природні ресурси є власністю українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Шкода у розмірі 187,00 грн. завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована Київській міській раді. Таким чином, суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків. Як вбачається з матеріалів справи, 25.09.2017 року Державним агентством рибного господарства у м. Києві та Київській області на [PERSON] було складно протокол про адміністративне правопорушення № 003198 за незаконний вилов риби забороненим знаряддям лову. Постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 21 листопада 2017 року у справі № 755/15328/17 встановлено, що 25 вересня 2017 року о 22 год. 00 хв. [PERSON] на озері «Райдужне» в м. Києві на металевому човні «Язь» здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову - сіткою з жилки, виловив рибу: карась - 11 шт., загальною вагою 3 кг, чим порушив п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та завдав шкоду рибним запасам України на суму 187 гривень 00 копійок, визнано [PERSON] винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено на нього адміністративне правопорушення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних доходів громадян, що становить 340,00 грн. на користь держави. Відповідно до ч. 4 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколу № 003198 від 25.09.2017 року відносно [PERSON] , сума заподіяної [PERSON] шкоди незаконним виловом цінних видів риби (карась в кількості 11 шт.) становить 197,00 грн. Таким чином, завдана [PERSON] шкода незаконним виловом цінних видів риби (карась в кількості 11 шт.) становить 197,00 грн. Згідно ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» Об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до п. 6.2 Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів та спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19 січня 1998 р. № 32. Згідно ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. За змістом ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Таким чином, природні ресурси, в т.ч. водні біоресурси, які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною та фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпорядження) щодо яких від імені українського народу здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування , як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Київської міської ради). Одночасно, дані природні ресурси є власністю українського народу. Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особисто, яка її завдала. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом (ст. 13 Конституції України). Земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Таким чином, шкода завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди в даному випадку Київській міській раді. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до [PERSON] , третя особа: Київська міська рада про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 1762,00 грн, який був сплачений позивачем при зверненні до суду з даним позовом. На підставі викладеного,

Outcome: approved