Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-10 00:00:00

Позиція сторін у справі У березні 2021 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що 21 червня 2020 року автомобіль позивача було пошкоджено відповідачем, а саме: останній почав кидати скляні пляшки зі свого вікна, від чого піднявся грохіт, а однією з пляшок він попав у скло автомобіля позивача, від чого скло розбилося, спричинено майнову шкоду. Згідно з висновком зі звіту про оцінку вартості матеріального збитку № 275/06-20 від 23 червня 2020 року вартість відновлювального ремонту автомобіля складає 17 748, 46 грн. Відзив на позов не надходив. В судовому засіданні позивач вимоги позову підтримав та просив задовольнити. Відповідач в судовому засіданні проти позову заперечував, оскільки не погоджувався із розміром спричиненої шкоди, при цьому визнав, що це він пошкодив автомобіль позивача. Процесуальні дії Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19 квітня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті. Фактичні обставини справи Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Згідно із свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] , [PERSON] є власником транспортного засобу HYUNDAI I30, 2012 року випуску, днз [NUMBER] . Згідно із висновком щодо вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 275/06-20, складеним ФОП [PERSON] , вартість відновлювального ремонту вказаного ТЗ складає 17 748, 46 грн. Позиція суду та оцінка аргументів сторін У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 16 ЦК України). Відповідно до частини 1 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно пункту 1 частини 2 статті 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно пункту 3 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової та моральної шкоди іншій особі. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування майнової шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Диспозиція наведеної норми у взаємозв`язку зі статтею 12 ЦПК України покладає на позивача обов`язок доказати факт заподіяння шкоди відповідачем та її розмір. Відсутність вини у заподіянні шкоди згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України має доводити відповідач. В судовому засіданні стороною позивача суду доведено факт заподіяння шкоди відповідачем та її розмір, адже останній визнав факт пошкодження автомобіля, при цьому належних та допустимих доказів у спростування розміру шкоди суду не надав, а відтак суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позову та необхідність їх задоволення.

Outcome: approved