Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-23 00:00:00

Позивач через свого представника адвоката Лозінської О.О. звернулась до суду з позовом до Донецької міської ради, Мангушського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , у три місяці, мотивуючи позов тим, що вона є внутрішньо переміщеною особою, тимчасово мешкає по [ADDRESS] . Її матір`ю є [PERSON] , [INFO] , яка мешкала по [ADDRESS] , на тимчасово окупованій території. [INFO] її матір [PERSON] померла у м. Донецьк Донецької області, про що лише 26.03.2021 року було видано свідоцтво про смерть державного зразка, оскільки позивачу довелося встановлювати факт смерті матері в судовому провадженні. Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті матері на спадщину, що складається з недоотриманої пенсії, яка була переведена під час життя матері у 2019 році до Мангушського ОУПФУ Донецької області. Позивач не встигла у встановлений законом строк у шість місяців (до 02.12.2020) звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з підстав введення в Україні з березня 2020 року карантину та закриттям пунктів пропуску до непідконтрольної території. Вона змогла виїхати за межі м. Донецьк та оформити свідоцтво про смерть тільки у березні 2021 року, після чого одразу звернулася до нотаріальної контори. Однак, постановою нотаріуса від 30.03.2021р., їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, так як пропущений термін на подачу заяви про прийняття спадщини за законом та рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Тому вважає, що строк звернення до нотаріуса був пропущений з поважних причин. Ухвалою судді від 21.04.2021 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі в порядку загального позовного провадження та у приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Бедненко С.В. витребовувалася копія спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] . На виконання даної ухвали суду приватний нотаріус Бедненко С.В. надав інформаційну довідку зі спадкового реєстру №64661363 від 12.05.2021 про те, що спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] не відкривалась (а.с.25-26). Ухвалою Першотравневого районного суду Донецької області від 17.05.2021 року справу призначено до судового розгляду. Представник позивача адвокат Лозінська О.О. та позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилися, надавши заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Представник відповідача Донецької міської ради в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином. Заяви про розгляд справи у його відсутність або про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Представник відповідача Мангушського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, проти позову не заперечує. Відповідно до ст. 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступних висновків. Так, згідно зі свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Відділом реєстрації актів громадянського стану Куйбишевського районного управління юстиції м. Донецька Донецької області 21.08.2001, актовий запис № 412, [PERSON] народилася [INFO] , батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 26.03.2021, виданого Мангушським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Харків, актовий запис № 142, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у м. Донецьк Донецької області (а.с. 8). Як вбачається з довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи № 1451-5000105719 від 10.04.2019 року, [PERSON] , [INFO] , мала статус внутрішньо переміщеної особи та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с.10). Згідно з довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи № 1451-5000105734 від 10.04.2019, [PERSON] , [INFO] , має статус внутрішньо переміщеної особи, зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ,\~а фактичне\~місце проживання\~:\~ [ADDRESS] (а.с. 7). Постановою приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Бедненко С.В. від 30.03.2021 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропущення встановленого законом строку для прийняття спадщини (а.с.13). Отже, судом встановлено, що померла [INFO] [PERSON] , [INFO] , є матір`ю [PERSON] , та на час своєї смерті проживала у м. Донецьк Донецької області, що є тимчасово окупованою територією України. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Відповідно до\~ст.1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Причиною пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач [PERSON] зазначає те, що у зв`язку з тим, що мати померла на тимчасово окупованій території України, внаслідок чого їй необхідно було встановлювати факт її смерті, отримувати свідоцтво про її смерть в органах ДРАЦС на території, підконтрольній владі України, а також у зв`язку з запровадженням карантину на території України, контрольно-пропускні пункти були закриті, вона не мала змоги приїхати на територію України для подання заяви про прийняття спадщини, що в сукупності призвело до пропуску шестимісячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини. При цьому, вказані доводи підтверджуються матеріалами справи та є загальновідомим фактом щодо запровадження на території України протиепідемічних заходів, встановлених проти поширення коронавірусної хвороби. Отже, суд, оцінюючи причини неприйняття спадщини позивачем у встановлений законом строк, повинен врахувати також й принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Враховуючи наведені норми, суд повинен враховувати принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому, з урахуванням встановлених обставин по справі, поважність\~причини пропуску строку для прийняття спадщини є доведеною та обґрунтованою, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved