Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-02 00:00:00

Представник акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просив стягнути з відповідачки заборгованість за кредитним договором № б/н від 29.05.2009 року в сумі 48363 грн. 73 коп., яка складається з наступного: 32374 грн. 64 коп. - заборгованість за тілом кредиту; в тому числі: 32374 грн. 64 коп. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 3413 грн. 39 коп. - заборгованість за відсотками нарахованими за прострочений кредит згідно до ст. 625; 10034 грн. 57 коп. - нарахована пеня; а також штрафи: 250 грн. 00 коп. - штраф (фіксована частина), 2291 грн. 13 коп. - штраф (процентна складова). Також, просив стягнути сплачений позивачем судовий збір в розмірі 2102 грн. 00 коп.. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [PERSON] звернулася до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву № б/н від 29.05.2009 року, відповідно до якої отримала кредит. Відповідачка підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між нею та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керувався п.п.3.2, 3.3 договору, на підставі яких відповідачка при укладанні договору надала свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. АТ КБ «Приватбанк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачці можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідачка в свою чергу, не виконує взяті на себе зобов`язання, у зв`язку з чим, станом на 16.03.2020 року має заборгованість в розмірі 48363 грн. 73 коп.. Ухвалою Токмацького районного суду Запорізької області від 21 квітня 2020 року позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі, справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без участі представника позивача, на позовних вимогах наполягає, не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення заочного рішення суду, у разі виникнення обставин, викладених в ч.1 ст.280 ЦПК України. Відповідачка на розгляд справи в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомлено, відзив на позов не надано, клопотань про перенесення розгляду справи чи розгляд справи за її відсутності не надходило. Суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалює заочне рішення, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Оскільки особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно з ст.ст.526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Відповідно до положень ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно з ст.ст.1054, 1056-1 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Так, судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що [PERSON] звернулася до ПАТ КБ «Приватбанк» з метою отримання кредитних послуг. Згідно з рішенням єдиного акціонера банку від 21.05.2018 № 519 змінено тип банку Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк». АТ КБ «Приватбанк» є правонаступником всіх прав та зобов`язань ПАТ КБ «Приватбанк». При укладанні Договору сторони керувались ч.1 ст.634 ЦК України, згідно з якою приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», яка є тотожною тарифам банку та підписана відповідачкою, базова процентна ставка у місяць становить 2,5%. Щомісячний платіж становить 7% від заборгованості, але не менше 50 гривень та не більше залишку заборгованості. За несвоєчасне погашення заборгованості нараховується пеня, яка розраховується наступним чином: (базова процентна ставка по договору/30 нараховується за кожний день прострочення кредиту)+( 1% від суми заборгованості, але не менше 10 гривень в місяць нараховується 1 раз у місяць при наявності прострочення по кредиту або процентів 5 та більше днів при виникненні прострочення у сумі від 50 гривень та більше). Штраф за порушення строків платежів за будь яким із грошових зобов`язань, передбачених договором, більш ніж на 120 днів: 250 грн. + 5 % від суми позову. Згідно з ст.ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно з ст.1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. В даному випадку укладений сторонами кредитний договір на підставі заяви позичальника від 29.05.2009 року з ознайомленням відповідачки при її складанні з Умовами кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», відповідає загальним вимогам чинності правочину, при підписанні вказаної заяви позичальника всі передбачені чинним законодавством вимоги для укладення договорів були дотримані, заява позичальника та Умови містять усі передбачені діючим законодавством відомості. Крім того, Умови надання кредиту не порушують співвідношення майнових інтересів сторін та не позбавляють заінтересовану особу того, на що вона розраховувала при укладенні договору, оскільки укладаючи кредитний договір, відповідачка зобов`язувалася повернути позивачу кредит, сплатити відсотки, комісію за користування кредитом. АТ КБ «Приватбанк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а відповідачка, в свою чергу, у порушення зазначених норм закону та умов договору зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконала, допустивши станом на 16.03.2020 року заборгованість в сумі 48363 грн. 73 коп., яка складається з наступного: 32374 грн. 64 коп. - заборгованість за тілом кредиту; в тому числі: 32374 грн. 64 коп. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 3413 грн. 39 коп. - заборгованість за відсотками нарахованими за прострочений кредит згідно до ст. 625; 10034 грн. 57 коп. - нарахована пеня; а також штрафи: 250 грн. 00 коп. - штраф (фіксована частина), 2291 грн. 13 коп. - штраф (процентна складова). Відповідно до Умов кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» строк внесення щомісячних платежів позичальником до 25 числа місяця, що слідує за звітним. Відповідачка частково сплачувала грошові кошти в погашення заборгованості за кредитним договором, що підтверджується розрахунком заборгованості за кредитним договором. З огляду на викладене, заборгованість за тілом кредиту в сумі 32374 грн. 64 коп. та 3413 грн. 39 коп. нарахованих відсотків за користуванням кредитом підлягають повному задоволенню з огляду на вимоги статей 526 та 1054 ЦК України. Що стосується вимог позивача про стягнення 10034 грн. 57 коп. - нарахованої пені а також штрафів: 250 грн. 00 коп. - штраф (фіксована частина), 2291 грн. 13 коп. - штраф (процентна складова), суд зазначає наступне. Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Судова палата у цивільних справах Верховного Суду України в постанові від 21 жовтня 2015 року у справі №6-2003цс15 про визнання кредитного договору недійсним, висловила правову позицію відповідно до якої цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Як зазначено Верховним Судом в складі Касаційного цивільного суду в постанові від 19.09.2018 року № 664/2784/15-ц у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15 відсутній висновок про те, який же вид неустойки (штраф чи пеню) підлягає стягненню та який критерій має бути застосовано для його вибору. Тлумачення статей 3 та 549 ЦК України дозволяє стверджувати, що при виборі того який вид неустойки (штраф чи пеня) повинен стягуватися, слід враховувати справедливість і розумність (пункт 6 статті 3 ЦК України). Тому необхідно визначити стягнення якого виду неустойки (штрафу чи пені) є нерозумним і несправедливим, з урахуванням їх розміру. Так, позивач просить стягнути штрафи в сумі 250,00 грн. - фіксована частина та 2291 грн. 13 коп. - процентна складова, а також пені в сумі 10034 грн. 57 коп. З огляну на розмір не виконаного відповідачем зобов`язання щодо повернення кредитних коштів, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача пеню в сумі 10034 грн. 57 коп. та відмовити стягненні штрафних санкцій. Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тобто з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 1991,56 гривень (2102*(45822,60 *100%/48363,73)). На підставі викладеного,

Outcome: partial