Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-20 00:00:00

Представник [PERSON] звернувся до суду з позовом про зобов`язання вчинити дії щодо виконання ремонтних робіт та усунення несправностей мережі водопостачання, теплопостачання та каналізаційної системи на рівні квартири [ADDRESS] , зважаючи на те, що відбувається постійне залиття квартири позивача. На рівні квартири № 269 в аварійному стані перебуває труба каналізаційного стояка, але роботи по її приведенню до ладу не ведуться. Також представник позивача звернувся до суду з позовом про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиття квартири [ADDRESS] , яке відбулось 01.10.2016 р. з вини як мешканців квартири № 269 так і КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва». 20.10.2017 р. за клопотанням представника [PERSON] . зазначені позови об`єднано в одне провадження. 26.01.2018 року у зв`язку із набранням чинності змін до ЦПК України в судовому засіданні, з огляду на положення ст. 19,274 ЦПК України, вирішено питання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. 21.02.2018 р. у підготовчому засіданні задоволено клопотанням представника позивача та залучено до участі у справі свівідповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдинг». У зв`язку із об`єднанів позовів а залученням співвідповідача, представник [PERSON] , з огляду на положення ст. 49 ЦПК України, остаточно просив суд: стягнути з [PERSON] , [PERSON] , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдинг» на користь [PERSON] матеріальну шкоди у розмірі 56 521 грн. 30 коп. та моральну шкоду у розмірі 56 521 грн. 30 коп.; зобов`язати [PERSON] , [PERSON] , Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» та Товариство з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдинг» виконати ремонтні роботи та усунути несправність мережі водопостачання, теплопостачання та каналізації в квартирі [ADDRESS] . У позовах зазначено, що 01.10.2016 р. відбулось залиття квартири [ADDRESS] , яка належить позивачу [PERSON] , в результаті витоку води через недбальство [PERSON] , правонаступником якого є [PERSON] та [PERSON] , які є власниками квартири [ADDRESS] та бездіяльність КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва». За два місяці це було сьоме залиття квартири. Позивач неодноразово звертався до відповідачів з проханням усунути причини підтоплення його квартири, однак жодних результатів це не дало , підтоплення відбувається постійно, з перекриття в ванній кімнаті регулярно просочується вода, що призводить до руйнування міжповерхового перекриття. Згідно з висновком експерта спеціалізованої організації приватного підприємства «Діагностика 2010» загальний розмір завданих збитків складає 56 521 грн. 30 коп. Будинок [ADDRESS] утримується на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового Шевченківського району м. Києва», заяви до даної організації щодо усунення несправностей подавались 17.08.2016 р., 16.09.2016 р. та 23.09.2016 р. Зважаючи на викладене, з огляду на залиття, яке сталось 01.1.2016 р. представник позивача і звернувся з позовом до суду. Від представника [PERSON] надійшов відзив як на позов про відшкодування збитків так і на позов про зообв`язання вчинити дії. Представник відповідача зазначив, що у задоволенні позову в частині вимог до [PERSON] має бути відмовлено. Зазначила, що причина затоплення не була виявлена у квартирі відповідача. Недолік був знайдений у трубопроводі загального користування, який перебуває на балансі КП. Отже, вина власників квартири № 269 у тому, що сталось 01.10.2016 р. відсутня. Позивачем не надано доказів того, що саме неправомірними діями власників квартири завдано шкоду майну [PERSON] . Надходив відзив на позовні заяви і від представника КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва». Представник зазначив, що підприємство не визнає позов і заперечує щодо його задоволення. Так, будинок, в якому розташована квартира позивача належить до сфери управління КП та перебуває на його балансовому утриманні та входить до переліку житлових будинків, які ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» для комплексного обслуговування. 10.10.2016 р. та 20.03.2017 р. Товариством складено акти комісійного обстеження санітарно-технічного стану квартири [ADDRESS] та встановлено., що її залиття сталось з причин протікання каналізаційного стояка з квартири № 269 , яка розташована вище і її мешканці не надають доступу до інженерних мереж. Відповідачем вчинялись всі можливі дії з метою виявлення і усунення будь - яких неполадок. Представником позивача надано відповідь на відзив КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», де зазначено про те, що підприємство в порушення положень ст. 21 Закону України «Житлово-комунальні послуги» не забезпечив своєчасну заміну каналізаційного стояка в межах квартири № 269 і не спростував відсутності вини у залитті. Інші учасники справи не скористались можливістю подати відзив, заперечення, докази. В судовому засіданні позивач [PERSON] , його представник підтримали заявлені вимоги, просили задовольнити в повному обсязі. [PERSON], її представник заперечували щодо задоволення позову, з огляду на відсутність доказів вини власників квартири у ситуації, яка сталась 01.10.2016 р. Просив відмовити в частині вимог до підприємства і представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», зважаючи обставини, які спричинили залиття квартири позивача. Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином. Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши докази, отримані у спосіб передбачений чинним процесуальним законодавством України суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного. Встановлено і не заперечується сторонами, що 01 жовтня 2016 р. в квартирі [ADDRESS] , яка належить на праві власності [PERSON] відбулося залиття під час якого зазначене помешкання зазнало пошкоджень. Не заперечувалась учасниками процесу та обставина, що квартира, яка належить відповідачам [PERSON] , як спадкоємцю [PERSON]. та [PERSON] , а саме [ADDRESS] . При цьому, як свідчать матеріали справи, і також не оспрорювалось в судовому засіданні, житловий будинок [ADDRESS] належить до сфери управління Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» та перебуває на його балансовому утриманні. В свою чергу 11.01.2016 р. між Комунальним підприємством та ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» було укладено договір № 27 про надання послуг з утримання будинків, споруд, об`єктів благоустрою і прибудинкових територій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Шулявка» Шевченківського району м. Києва за умовами якого Товариство взяло на себе обо`язки здійснювати комплексне обслуговування, в тому числі, житлового будинку [ADDRESS] . До такого обслуговування, як свідчить п. 1.1. договору відноситься, зокрема, прибирання і утримання місць загального користування, сходових клітин, прибудинкової території, утримання і технічне обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних та комунікаційних мереж (центрального опалення, централізованого водопостачання та водовідведення, централізованого постачання гарячої води, електропостачання), утримання і поточний і поточний ремонт будинків, елементів благоустрою, прибудинкових територій та споруд. Так, у зв`язку із залиттям квартири позивача,10.10.2016 р. комісією ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» було складено Акт обстеження санітарно - технічного стану квартири [ADDRESS] , на підставі заяви мешканця квартири від 07.10.2016 р. у зв`язку із залиттям. Як вбачається з зазначеного акту - причина залиття: залиття квартири відбувається на протязі тривалого часу, встановити причини залиття немає можливості в зв`язку із ненаданням доступу до інженерних комунікацій в вище розташованій квартирі № 269. Висновки та рекомендації: мешканцям квартири № 269 надати доступ до інженерних комунікацій, а саме знати кахельну плитку у ванній кімнаті. 20.03.2017 р. заступником начальника ВОП «Шулявка», ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг», було затверджено Акт обстеження санітарно - технічного стану квартири [ADDRESS] у зв`язку із залиттям. Так, в зазначеному акті вказано, що залиття квартири відбувається на протязі тривалого часу, причина залиття: протікання каналізаційного стояка в квартирі № 269. Вище розташована квартира № 269 доступу до інженерних мереж не надає, у зв`язку із чим обслуговуюча організація не має можливості усунути протікання каналізаційного стояку. Позивач, його представник зазначають, що наявна вина, як власників квартири № 269 , які мали неполадки сантехнічного обладнання та не допускали до останнього фахівців Комунального підприємства, так і КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», які не вжили всіх заходів щодо уникнення залиття. За приписами ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. В свою чергу частиною 2 ст. 1166 ЦК України визначено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від відповідальності, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. При цьому за положеннями ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. В свою чергу за положеннями ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Разом з тим ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 6 зазначеної норми процесуального права доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи презумпцію винуватості, встановлену ч. 2 ст. 1166 ЦК України саме відповідач зобов`язаний надати докази у підтвердження того факту, що залиття квартири позивача відбулось не з вини власників квартири № 269 . Разом з тим, аналізуючи письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що стороною відповідача не було надано відомостей щодо відсутності вини власника квартири у залитті. З іншого боку , положеннями ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, що діяла на момент виникнення спору) виконавець зобов`язаний, зокрема, забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору,в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень. Так, як свідчать надані матеріали, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» відповідачем вчинялись дії з метою виявлення та усунення протікання. Отримано доступ до інженерних мереж квартири № 269 , проведено їх технічний огляд, усунуто пошкодження каналізаційного стояка. Доказами, в розумінні положень ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Так, за клопотанням представника позивача було призначено судову будівельно-технічну експертизу. За висновком експерта № 1-10/09, складеного 10.09.2018 року, встановити технічну причину залиття квартири [ADDRESS] , яке відбулось 01.10.206 року , згідно даних візуально-інструментального обстеження, не вбачається можливим, у зв`язку із задовільним станом інженерних систем в квартирі № 269 вказаного будинку . Встановити чи є причиною залиття несправності внутрішньобудинкових мереж, сантехнічного обладнання, водопровідних та каналізаційних сусідніх квартир, зокрема, квартири № 269 , не вбачається можливим, в зв`язку із задовільним станом інженерних систем в квартирі № 269 . Також, за висновком експерта, встановити чи є технічна можливість усунути несправності інженерних мереж будинку, що стали причиною залиття квартири [ADDRESS] не вбачається можливим, в зв`язку неможливості встановити наявність пошкоджень інженерних систем будинку, що стали причиною залиття.. Так, не заперечувалось в судовому засіданні представниками сторін, що станом на 09.06.2017 р. виконано роботи з тимчасового усунення течі (протікання) на пошкодженій ділянці мережі квартири № 269 через штучно утворений отвір у стіні між сходовою клітиною та зазначеною квартирою, про що свідчить лист КМДА Управління (інспекція) самоврядного контролю. Від 17.07.2017 р. Також не заперечувалась в судовому засіданні та обставина, що станом на день розгляду справи, мешканцями квартири [ADDRESS] надано доступ до інженерних мереж помешкання. З огляду на вищенаведене, зважаючи на положення ст. 1167 ЦК України, суд приходить до висновку, що власниками квартири № 269 достовірно не доведено, щодо відсутності їх вини у залитті квартири позивача, зважаючи на відсутність належних доказів того, що саме не виконання КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» обов`язків, передбачених Законом України «Про житлово-комунальні послуги» стало причиною затоплення. З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку, що матеріальна шкода спричинена [PERSON] має бути стягнута з власників квартири № 269 . При цьому, встановлюючи розмір шкоди в грошовому еквіваленті, суд вважає за можливе покласти в основу рішення в цій частині, висновки, що їх було зроблено експертом ТОВ «Український центр судових експертиз» на виконання відповідної ухали та стягнути [PERSON] , [PERSON] солідарно суму у розмірі 10 714 грн. 80 коп. Норми ст.. 23 ЦК України передбачають, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до положень ст.. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала. Пленум Верховного Суду України в п. 5 Постанови № 4 від 31.03.19995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» з відповідними доповненнями та змінами, роз`яснив, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової шкоди) підлягають: наявність такої шкоди, протиправність дій її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Враховуючи обставини встановлені в судовому засіданні, суд приходить до висновку про наявність моральної шкоди, що її було спричинено позивачу з боку відповідачів. Вирішуючи питання про розмір даної шкоди в грошовому еквіваленті, суд виходить з втрат немайнового характеру, що їх зазнав позивач, зміни, які відбулись в житті позивача, що призвело до негативних наслідків щодо самопочуття останнього, його душевної рівноваги та морального стану, а тому оцінює моральну шкоду в 5000,00 грн. Разом з тим, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] про зобов`язання вчинити дії задоволенню не підлягає, зважаючи на вищенаведене, висновки експертизи, з огляду на те, що позивачем не доведено, що на день розгляду справи існує спір про необхідніст виконання ремонтних робіт та усунення несправностей інженерних мереж квартири [ADDRESS] . Розподіляючи судові витрати суд керується приписами ст. 141 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: partial