Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-25 00:00:00

Позивач - Чернівецька міська рада звернулися в суд із позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування збитків, мотивуючи позовні вимоги тим, що на підставі договору купівлі-продажу від 10.12.2014 р., відповідач [PERSON] набув право власності на будівлю аптеки та магазину промислових товарів загальними площами 50,10 кв.м. та 48,60 кв.м. за адресою [ADDRESS] . Чернівецькою міською радою прийнято рішення №571, яким відповідачу [PERSON] надано в користування земельну ділянку на умовах оренди за адресою [ADDRESS] , площею 0,0161 га. Згідно рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 14.06.2019 р. у справі №727/5497/19, у зв`язку із здійсненням самочинного будівництва, за відповідачем визнано право власності на самочинну будівлю (торгово-офісні приміщення) літ.А загальною площею - 422,20 кв.м., що знаходяться за адресою [ADDRESS] . З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №208987558 від 14.05.2020 р. вбачається, що право власності на новостворене нерухоме майно було зареєстроване за відповідачем в реєстрі прав власності, а об`єкту присвоєно номер 524158773101. Обов`язок замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Така пайова участь (внесок) замовника полягає у перерахуванні замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін; невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. За наслідками будівництва, відповідачем набуто право власності на нежитлові приміщення загальною площею 323,5 кв.м. (422,2 - 98,7). За наслідками проведених розрахунків, величина пайової участі складає 295679,00 грн. Враховуючи, що на день звернення з позовом до суду відповідач не відреагував на лист виконавчого органу міської ради - департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин та не сплатив кошти, міська рада звернулася з позовною заявою до суду для захисту своїх прав, оскільки визнання права власності на самочинне будівництво за рішенням суду майже рік тому, невжиття заходів по реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації та його відчуження, свідчать про спробу відповідача (замовника) уникнути виконання обов`язку по сплаті внеску з пайової участі до інфраструктури міста. Посилаючись на норми законодавства, просять стягнути з відповідача на користь позивача збитки визначені, як пайова участь та судові витрати; заявлені позовні вимоги просять задовольнити в повному обсязі. Ухвалою суду від 05.06.2020 р. відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) осіб, у якій роз`яснено відповідачу, право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Ухвалу про відкриття спрощеного провадження від 05.06.2020 р. та копію позовної заяви з додатками відповідачу було направлено за адресою місця реєстрації, проте відповідачем не подано відзив, на виклик в судове засідання не з`явився, про поважні причини неявки суд не повідомив. Представник позивача Чернівецької міської ради Баланецький О.Д. в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином, про поважні причини неяви суд не повідомив, від останнього до суду поступила через канцелярію суду письмова заява з клопотання справу розглянути в його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити; не заперечував проти ухвалення заочного рішення по справі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином, про поважні причини неяви суд не повідомив; клопотань про відкладення слухання справи від нього не поступило. Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили. Вивчивши матеріали справи, розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно дослідивши і оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків. Положеннями ст. 4 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом, належними доказами по справі встановлено факти і відповідні їм правовідносини, зокрема те, що заступник директора, начальник управління містобудування та архітектури Хілько Н. звернувся до начальника юридичного управління міської ради з листом зазначивши, що згідно рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 14.06.2019 року у справі 727/5497/19 за [PERSON] визнано право власності на самовільно реконструйовану будівлю (торгово-офісні приміщення) літ.А, загальною площею 422,20 кв.м., за адресою [ADDRESS] , оскільки [PERSON] не дотримано умов чинного законодавства в частині укладання договорів про порядок пайової участі, в результаті чого бюджет м.Чернівці нанесено збитки, просить в частині відшкодування упущеної вигоди внаслідок несплати пайового внеску, підготувати позовну заяву (а.с.6). Рішенням виконавчого комітету Чернівецької міської ради №383/10 від 26.09.2006 року, затверджено акти державних приймальних комісій про прийняття в експлуатацію аптеки та магазину промислових товарів; загальна площа аптеки 46,70 кв.м., загальна площа магазину промислових товарів 54,00 кв.м. (а.с.15-16). Відповідно до рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради №214/5 від 28.03.2006 року, присвоєно поштову адресу [ADDRESS] ; поштову [ADDRESS] А залишено багатоквартирному житловому будинку (а.с.17-18). Відповідач [PERSON] , на підставі договору купівлі-продажу від 10.12.2014 р., набув право власності на будівлю аптеки та магазину промислових товарів загальними площами 50,10 кв.м. та 48,60 кв.м. за адресою [ADDRESS] (а [ADDRESS] ). Згідно рішення №571 Чернівецької міської ради від 02.02.2017 р., відповідачу [PERSON] надано в користування земельну ділянку на умовах оренди за адресою [ADDRESS] , площею 0,0161 га (а.с.14), що також підтверджується інформацією Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку (а.с.19). У відповідності до рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 14.06.2019 р. у справі №727/5497/19, у зв`язку із здійсненням самочинного будівництва, за відповідачем визнано право власності на самочинну будівлю (торгово-офісні приміщення) літ.А загальною площею - 422,20 кв.м., що знаходяться за адресою [ADDRESS] (а.с.12-13). З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №208987558 від 14.05.2020 р. вбачається, що право власності на новостворене нерухоме майно було зареєстроване за відповідачем в реєстрі прав власності, а об`єкту присвоєно номер 524158773101 (а.с.20-21). Згідно ст.182 ЦК України, право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Державна реєстрація прав на нерухомість і правочинів щодо нерухомості є публічною, здійснюється відповідним органом, який зобов`язаний надавати інформацію про реєстрацію та зареєстровані права в порядку, встановленому законом. Відповідно до ст.1 п.4\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Передбачено \~ст. 40 ч.2, 3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що обов`язок замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Така пайова участь (внесок) замовника полягає у перерахуванні замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Встановлено ст. 40 ч.ч.5, 6, 8, 9\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту: 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд; 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін; невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Пунктом 1.4.2. Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Чернівці, яке затверджене рішенням Чернівецької міської ради від 24.12.2015р. №54, дія Положення поширюється на замовників, які здійснили будівництво (реконструкцію, капітальний ремонт) об`єктів, при цьому, не уклавши договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Чернівці, або здають (здали) їх в експлуатацію після набрання чинності\~Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», не надавши своєчасно належним чином у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) до Уповноваженого органу містобудування та архітектури щодо здійснення такого будівництва (самовільно збудовані об`єкти) і при спорудженні яких не було вирішене питання прийняття пайової участі (а.с.22-27). Визначено п. 2.1.2 Положення, що розмір пайової участі замовника становить 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта житлових будинків (в тому числі квартир). Встановлено п.2.2.1 Положення, що якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами або за бажанням замовника будівництва, вона визначається на основі нормативів для одиниці створеної потужності у м.Чернівці (показник опосередкованої вартості спорудження об`єктів житла для Чернівецької області (без урахування ПДВ), затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України станом на момент проведення розрахунку. Відтак, вказані вище норми законодавства покладають на замовника об`єкта містобудування обов`язок сплати коштів на розвиток інфраструктури відповідного населеного пункту. За наслідками будівництва, відповідачем набуто право власності на нежитлові приміщення загальною площею 323,5 кв.м. (422,2 - 98,7). За наслідками проведених розрахунків, величина пайової участі складає 295679,00 грн., що підтверджується розрахунком пайової участі у створенні і розвитку інфраструктури м.Чернівці (упущеної вигоди внаслідок невиконання обов`язку в частині сплати пайової участі) (а.с.8). Позивач звертався до відповідача [PERSON] з вимогою сплатити кошти -упущену вигоду внаслідок невиконання обов`язку в частині сплати пайової участі, проте відповідач залишив її без уваги (а.с.7), що також підтверджується рекомендованими повідомленнями (а.с.9). Станом на день ухвалення рішення відповідач не виконав покладений на нього законом обов`язок щодо укладення договору про пайову участь і не звертався до позивача з приводу укладення такого договору. Відповідно до ст.ст.\~627,\~630 ЦК України, \~сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договором може бути встановлено, що його окремі умови визначаються відповідно до типових умов договорів певного виду, оприлюднених у встановленому порядку. У частині 1\~ст. 648 ЦК України\~зазначено, що зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов`язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду у постанові № 757/48218/16-ц від 20.03.2018 року визначив, що аналіз положень\~ст.40 ч.ч.2, 3, 9 \~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»,\~дає підстави для висновку, що обов`язок ініціювати укладення договору про пайову участь покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обов`язок пов`язаний зі зверненням замовника до органу самоврядування. Оскільки нормами законодавства покладено на замовника об`єкта містобудування обов`язок сплати коштів на розвиток інфраструктури відповідного населеного пункту, відповідачем набуто право власності на нежитлові приміщення загальною площею 323,5 кв.м. за адресою [ADDRESS] ), величина пайової участі складає 295679,00 грн., яку відповідачем не сплачено, слід стягнути з відповідача на користь позивача кошти за пайову участь 295679,00 грн. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Згідно положень ст. 12, 13 ЦПК України, учасники справи, мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обгрунтованим, ухваленим відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, має відповідати завданню цивільного судочинства. На основі всебічно з`ясованих обставин, на які посилається позивач, як учасник справи, як на підставу заявлених вимог підтверджених доказами, перевіреними в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги грунтуються на законі і підлягають до задоволення. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову -на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином\~з \~відповідача [PERSON] підлягають\~стягненню судові\~витрати по\~справі,\~ на\~користь позивача\~в розмірі\~4435,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved