Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-27 00:00:00

Представник [PERSON] - адвокат Штинда О.В. звернувся до суду з позовом, в якому просить зобов`язати ЛКП «Скнилівок» провести перерахунок розміру плати за ненадані та надані не в повному обсязі послуги [PERSON] шляхом списання боргу за період з 01.10.2012 року до дня ухвалення рішення по справі, стягнути матеріальні збитки в розмірі 33816,13 грн., 10000,00 грн. моральної шкоди, а також судові витрати. В обґрунтування позову позивач посилається на те, що є власником квартири [ADDRESS] . Згаданий будинок [ADDRESS] знаходиться на балансі ЛКП «Скнилівок», яке є виконавцем з надання житлово-комунальних послуг. Проте відповідач неналежно виконує свої обов`язки по наданню житлово-комунальних послуг, зокрема, по гарячому водопостачанню, заміні несправних лампочок в під`їзді будинку, не проводить ремонт даху будинку, через застарілість і пошкодження якого спостерігається протікання води на сходовий майданчик дев`ятого поверху. І за таке неякісне і неповне надання житлово-комунальних послуг ЛКП «Скнилівок» постійно проводить нарахування плати за ці послуги, як такі, що були надані. Тому, він і інші менканці вказаного вище будинку, починаючи з 2012 року і до сьогодні звертаються до відповідача з різного роду заявами-скаргами, актами-претензіями, заявами про перерахунок, проте такі залишаються без належного реагування. Крім того, за його рахунок ДП «Західний експертно-технічний центр Держгірпромнагляду України» було проведено технічне випробування вентиляційної системи будинку, в якому він проживає і надано висновок, що обмін повітря в даному приміщенні не відповідає вимогам п.5 ДБН 2.5-67:2013 «Опалення, вентиляція та кондицінування», що також підтверджує факт неналежного надання відповідачем послуг. Також, вказав, що на сьогодні він не користується загальнобудинковою вентиляційною системою, а власними силами встановив систему примусової вентиляції, тому вважає, що відповідач не вправі проводити йому нарахування за обслуговування димовентиляційних каналів. Крім того, починаючи з жовтня 2012 року ЛКП «Скнилівок» проводить нарахування за утримання будинку та прибудинкової території з різним тарифом. Також, невірно проводиться нарахування плати за надання послуг з централізованого опалення. У відповідності до вимог ст. 18 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», він склав та надав відповідачу акт-претензію, в якій просив відповідача усунути зазначені порушення та провести перерахунок плати за ненадані послуги, проте отримав відмову. Вважає, що неналежне виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань є порушенням його прав, як споживача житлово-комунальних послуг згідно із Законом України «Про житлово-комунальні послуги» та Законом України «Про захист прав споживачів і завдало йому шкоди у вигляді реальних грошових збитків, яких зазнав внаслідок неправильної роботи загальнобудинкової вентиляційної системи, що спричинила появу грибка на стінах квартири, яка йому належить. З метою усунення згаданого грибка та встановлення системи примусової вентиляції він власними силами і коштами зробив ремонтні роботи у квартирі [ADDRESS] , чим зазнав витрат на будівельні та інші допоміжні матеріали на загальну суму 33816 грн. 13 коп., які просить стягнути з відповідача. Також, йому завдано моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав через виставляння рахунків з боку відповідача за послуги, які не надаються, попереджень про наявність боргу, які призвели до появи роздратованості, стресу, переживання. Крім того, з вини відповідача було пошкоджено його майно, внаслідок чого вимушений був змінити звичайний для нього уклад життя (необхідність проведення ремонту за власний рахунок, виїзд за кордон з метою заробітку для проведення ремонту, доведення правоти перед відповідачем). Завдану йому моральну шкоду оцінює в 10000,00 грн. Ухвалою судді Залізничного районного суду м.Львова від 23.04.2018 року прийнято до розгляду, відкрито провадження у даній справі, розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 09.08.2018 року по справі призначеносудову будівельно-технічну експертизу та провадження у справі на час проведення експертизи зупинено, а ухвалою від 10.01.2019 року провадження у справі поновлено. Позивач в судовому засіданні 09.08.2019 року позов підтримав та пояснив, що є власником кв. [ADDRESS] , яка розташована на восьмому поверсі багатоповерховоого будинку. Загальна площа квартири становить 51,30 кв.м. В цій квартирі проживає з 1984 року. З 2005 року постійно звертався із заявами в ЛКП «Скнилівок» з приводу систематичного ненадання та надання не в повному обсязі послуг з прибирання сходових кліток і прибудинкової території, технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, теплопостачання і зливної каналізації, дератизації, обслуговування димовентиляційних каналів, проведення поточного ремонту конструктивних елементів, внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, освітлення підвальних приміщень та підкачування води, технічного обслуговування ліфтів та систем диспетчеризації, просив про забезпечення відповідного рівня надання послуг з утримання будинків та прибудинкових територій, усунення вказаних порушень, проведення перерахунку розміру оплати. На його звернення не було належного реагування, лише отримував відписки. В 2014 році на його замовлення ДП «Західний експертно-технічний центр Держгірпромнагляду України» було проведено технічне випробування вентиляційної системи будинку, в якому він проживає, в якому зроблено висновки, що обмін повітря в даному приміщенні не відповідає вимогам вимогам п.5 ДБН 2.5-67:2013 «Опалення, вентиляція та кондицінування». Пошкоджено внаслідок грибка стіни кімнат, які позначені в технічному паспорті на його квартиру під №3 (житлова кімната) площею 17,7 кв.м. та під №7 (лоджія) площею 1,3 кв.м. Причиною виникнення та наявності грибка є відсутність якісної вентиляції та неправильна робота вентиляційної системи будинку, яку обслуговує ЛКП «Скнилівок». Внаслідок чого в серпні 2014 року він влаштував примусову вентиляцію і проблема була усунута. Крім того, ЛКП «Скнилівок» послуги надає в неповному обсязі, а саме тільки: вивіз сміття, заміна лампочок, ліфт працює, електроенергія без перебоїв, водопостачання частково. Підвальні приміщення перебувають в неналежному стані, застоюється вода, дератизація не проводиться, стан тепломереж не відповідає дійсності, температурний режим в квартирі не відповідає стандартам, мають місце великі тепловтрати, оскільки в підвалі температура повітря значно вища, ніж у квартирі. Він звертався до відповідача як з актами-претензіями, які підписані сусідами, так із заявами про здійснення перерахунку коштів за ненадані послуги, самостійно вираховував 50 відсотків суми, яку оплачував за фактично надані послуги. Щоб привести квартиру до належного стану він був змушений проводити ремонтні роботи, на які затратив значно більшу суму коштів, ніж 33816,13 грн., яка вказана в позовній заяві. Моральну шкоду оцінює в розмірі 10 000,00 грн., яка полягає в тому, що у зв`язку з наведеними обставинами він змушений був постійно звертатися до ЛКП «Скнилівок» із різного роду заявами, на що затрачав час, зусилля. Через бездіяльність ЛКП отримував стреси, що негативно відобразилося на відносинах в сім`ї. Вживав заспокійливі препарати. Просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, посилаючись на мотиви такого. Крім того, доповнив, що висновком судової будівельно-технічної експертизи від 30.11.2018р. підтверджено факт наявності причинно-наслідкового зв`язку між поганою роботою вентиляційної системи в будинку, в якому мешкає позивач та наявністю грибка на стінах кімнат його квартири. А оскільки, в обґрунтування позовних вимог [PERSON] зіслався на норми чинного законодавства, якими встановлено обов`язок відповідача доводити роботи з обслуговування вентиляційних каналів та системи вентиляції загалом, то саме ЛКП «Скнилівок» відповідальне за відшкодування вартості ремонту з усунення грибка в його помешканні. Крім того, 07.02.2019 року позивачем було подано акт-претензію відповідачу про перерву в наданні послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, їх ненадання або надання не в повному обсязі. У вказаному акті-претензії позивач повідомляв відповідача про систематичне ненадання та надання не в повному обсязі конкретних послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Серед іншого, позивач просив відповідача здійснити перерахунок заборгованості, що числиться за ним по оплаті житлово-комунальних послуг протягом двох робочих днів з моменту отримання відповідного акту. Однак, до сьогодні відповідачем жодної обґрунтованої відповіді не надано. У зв`язку з даним фактом та тим, що жоден представник відповідача не прибув до квартири позивача для проведення перевірки кількісних та якісних показників. На виконання норми ст. 18 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», акт-претензію від 07.02.2019р. підписали два споживачі - сусіди позивача, тому даний акт-претензія від 07.02.2019р. є дійсним та має юридичну силу. Враховуючи викладене просив позовну заяву [PERSON] задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача подав відзив, який долучено до матеріалів справи (а.с. 86-88), в судовому засіданні проти позову заперечив, та пояснив, що ЛКП «Скнилівок» надає послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій якісно та безперервно. У своїй діяльності керується Законом України «Про житлово-комунальні послуги», постановами Кабінету Міністрів України, наказами Державного комітету України по житлово-комунальному господарству, рішеннями виконавчого комітету Львіської міської ради та іншими нормативно-правовими актами.Типовий перелік послуг з утримання будинку і споруд та прибудинкових територій, які надаються комунальними підприємствами мешканцям, розроблений у відповідності до постанов Кабінету Міністрів України та затверджені рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради. ЛКП «Скнилівок» здійснює нарахування за житлово-комунальні послуги відповідно до вимог чинного законодавства, у період з 01.10.2012 року по 01.01.2018 року нарахування проводились на підставі рішення виконавчого комітету Львівської міської ради №561 «Про встановлення тарифів на послуги з утримання будинків та прибудинкових територій для населення у м. Львові індивідуально по кожному будинку» від 31.05.2011р., а згодом проводилася корекція трарифів у порядку встановленому законодавством. Відповідно до п.17 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями», ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст. 68 Житлового кодексу України на споживача покладається обов`язок своєчасно оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Однак, у позивача наявна заборгованість за житлово-комунальні послуги перед ЛКП «Скнилівок», тому в січні 2018 року ЛКП звернулося до Залізничного районного суду м. Львова із заявою про видачу судового наказу про стягнення з позивача заборгованості за період з 01.10.2012 року по 01.01.2018 сумі 4489,65 грн. Залізничним районним судом м. Львова 29.01.2018 року було видано судовий наказ, який було скасовано ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 16 квітня 2018 року. Вказані вимоги ЛКП можуть бути розглянуті в позовному провадженні, про що готується відповідна позовна заява. Зазначив, що заборгованість позивача перед ЛКП «Скнилівок» у розмірі 6840.22 період з 01.01.2007 року по 01.10.2012 року була списана відповідачем на підставі рішення суду від 01.09.2017 року у справі за позовом ЛКП «Скнилівок» до [PERSON] про стягнення заюоргованості за житлово-комунальні послуги, заборгованість, яка виникла після 01.10.2012 року вказаним рішенням суду не охоплюється, тому у ЛКП немає підстав її списувати. Відповідно до статуту ЛКП «Скнилівок» одним з напрямків його діяльності є утримання та ремонт будинків на підставі угод відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Капітальний ремонт покрівлі будинку не входить до складу цих послуг і не впливає на формування тарифів за його послуги. ЛКП обстежує стан будинку та складає дефектний акт. На підставі актів ЛКП Залізнична районна адміністрація формує титульні списки об`єктів нерухомості, що потребують капітального ремонту. Суб`єкт управління комунальним майном приймає рішення про капітальний ремонт об`єктів нерухомості з розподіленням коштів на такий ремонт. Враховуючи наведене, ЛКП «Скнилівок» не несе обов`язку щодо проведення капітального ремонту комунального майна і працівниками ЛКП було зроблено все можливе, щоб такий ремонт було проведено в 2016 році. Щодо димовентеляційних каналів у квартирі позивача, то в січні 2018 року за його заявою проводилась перевірка витяжного каналу, витяжний канал працював у задовільному технічному стані, функціонував нормально, що відображено у робочому листку «Виконання сажотрусних робіт». Щодо вимоги позивача про стягнення з ЛКП «Скнилівок» матеріальної шкоди у розмірі 33816,13 грн., то вважає, що така задоволенню не підлягає. Твердження позивача, що саме такі витрати він поніс з вини ЛКП, бо вчасно не проводився ремонт даху та у нього неналежно функціонує вентиляційний канал у квартирі, у зв`язку з чим він був був змушений провести ремонтні роботи у квартирі не відповідають дійсності, оскільки в 2016 р. підрядною організацією проводилися ремонтні роботи покрівлі в 2-му під`їзді будинку [ADDRESS] . Позивачем не надано належних та допустимих доказів, що майнова шкода завдана саме ЛКП «Скнилівок», що квартира потребувала саме такого ремонту. Що стосується стягнення моральної шкоди з ЛКП «Скнилівок», то вважає, що не встановлено наявність такої шкоди, наявність причинного зв`язку між нанесенням моральної шкоди та діями відповідача і вину останнього в її заподіянні. Оскільки відповідачем не нанесено позивачу жодної шкоди, тому судові витрати повинен понести саме позивач. В задоволені позову просив відмовити повністю за безпідставністю заявлених позовних вимог. Заслухавши пояснення позивача, представників сторін, роз`яснення експерта, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Право на судовий захист передбачається ст. 55 Конституції України. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а згідно ч.1 ст.16 ЦК України, кожен має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 264 ЦПК під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; та докази на їх підтвердження. У відповідності до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на квартиру № [NUMBER] від 06 жовтня 1995р., свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.08.2015 р. та витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 5, 6, 7). Також встановлено, що зазначений будинок на [ADDRESS] перебуває на балансі та обслуговуванніЛКП «Скнилівок», яке надає відповідачу послуги з утримання будинку і прибудинкової території та централізованого опалення. Звертаючись до суду з даним позовом позивач зазначає, що ЛКП «Скнилівок» неналежно надає, а в окремих випадках повністю не надає житлово-комунальні послуги, до яких входять утримання будинку та прибудинкової території, а також централізоване опалення, у зв`язку з чим просив списати борг за період з 01 жовтня 2012 р. до дня ухвалення судового рішення у справі. З долученого до матеріалів справи рішення вбачається, що Залізничним районним судом м. Львова від 01.09.2017 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ЛКП «Скнилівок» до [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги за період з 01.01.2007 року по 01.10.2012 року. Вказане рішення залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Львівської області від 15.11.2017 року (а.с. 8-9). Крім того, у відповіді на адвокатський запит від 02.01.2018 року ЛКП «Скнилівок» повідомило, що 02.01.2018 року було проведено корекцію [PERSON] на суму 3455 грн. 30 коп. за утримання будинку та прибудинкової території та 3384 грн. 92 коп. за центральне опалення за період з січня 2007 року по 01.10.2012 року, оскільки вказана заборгованість була визнана рішенням Залізничного районного суду від 01.09.2017 року такою, що є поза позовною давністю, тобто фактично безнадійною заборгованістю. На даний момент заборгованість [PERSON] за період з 01.10.2012 р. по 01.01.2018 р. становить 4489 грн. 65 коп., а саме: 3830 грн. 79 коп. за утримання будинку та прибудинкової території та 658 грн. 86 коп. за центральне опалення (а.с. 11). Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки, визначає Закон України «Про житлово-комунальні послуги». Відповідно до ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Згідно ст. 13 цього Закону до житлово-комунальнихпослуг відносяться - комунальні послуги, в тому числі централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, цетралізоване опалення, та послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Відповідно до ст. 16 Закону порядок надання житлово-комунальних послуг, їх якісні та кількісні показники мають відповідати умовам договору та вимогам законодавства. Перелік житлово-комунальних послуг, що надаються споживачу, залежить від рівня благоустрою відповідного будинку (споруди). Відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем. Частинами 1, 2, 3 ст. 18 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що у разі порушення виконавцем умов договору споживач має право викликати його представника для складення та підписання акта-претензії споживача, в якому зазначаються строки, види, показники порушень тощо. Представник виконавця повинен з`явитися на виклик споживача не пізніше строку, визначеного договором. Акт-претензія складається споживачем та представником виконавця і скріплюється їхніми підписами. У разі неприбуття представника виконавця в погоджений умовами договору строк або необґрунтованої відмови від підписання акта-претензії він вважається дійсним, якщо його підписали не менш як два споживачі. Пунктом 1 ч. 1 ст. 20 Закону передбачено право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений п. 5 ч. 3 ст.20 Закону обов`язок споживача оплачуватижитлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Обов`язок оплачувати житлово-комунальні послуги виникає у споживача з моменту користування цими послугами. У відповідності до рішення виконавчого комітету Львівської міської ради № 1651 від 26.11.2010р. «Про встановлення тарифів на послуги з утримання будинків та прибудинкових територій для мешканців у м. Львові індивідуально по кожному будинку» з 01.12.2010 року у м.Львові діє типовий договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 01.12.2010 року, який розроблений Львівською міською радою відповідно до Типових договорів, затверджених Постановою КМУ від 20.05.2009 р. № 529 та №630 від 21.07.2005 р. (в редакції постанови КМУ від 03.09.2009 р. № 933). З відомості про нарахування та оплату послуг утримання будинку та прибудинкової території від 16.05.2018 року вбачається, що за [PERSON] станом на травень 2018 року числиться заборгованість в розмірі 4335,48 грн. (а.с. 90). Разом з тим, до матеріалів справи долучено ряд копій заяв, актів-претензій [PERSON] та мешканців будинку [ADDRESS] до директора ЛКП «Скнилівок» про здійснення перерахунку за ненадані житлово-комунальні послуги, а саме: 13.03.2013 року акт-претензія з приводу якості та кількості надання житлово-комунальних послуг, протікання на сходовий майданчик води 9-го поверху з горища будинку; заяв 09.04.2013 року щодо перерахунку квартирної плати та ліквідації протікання води з горища; 10.04.2013 року щодо невідповідності температурного режиму гарячої води та здійснення перерахунку за ненадану послугу; 16.04.2013 року з приводу незаміни електричних лампочок при вході в під`їзд та на поверхах під`їзду; 17.04.2013 року з вимогою зробити перерахунок по гарячому водопостачанню і виправити ситуацію з температурним режимом; 15.10.2013 року щодо здійснення перерахунку по гарячому водопостачанню та щодо незаміни відпрацьованих електричних лампочок на сходових клітках; 28.04.2014 року про здійснення перерахунку по гарячому водопостачанню та надання актів виконаних робіт по ліквідації зворотньої тяги; 13.03.2015 року про надання актів виконаних робіт по ліквідації зворотньої тяги та щодо ігнорування питання про укладення індивідуальної угоди на постачання певних видів послуг; 05.01.2017 року щодо укладення індивідуальної угоди на постачання певних видів послуг; акт-претензія 27.01.2017 року з приводу неякісного ізолювання тепломереж підвалів будинку та несвоєчасне вивезення сміття і побутових відходів; акт-претензія від 13.02.2018 року, 07.02.2019 року, 14.05.2015 року про перерву в наданні послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, їх ненадання або надання не в повному обсязі та списання заборгованості (а.с. 11,- 21, 180, 198). Водночас, 22.02.2018 року ЛКП «Скнилівок» позивачу було надано відповідь, що його акт-претензія від 13.02.2018 р. розглянута, перечислені у акті-претензії послуги з утримання будинку та прибудинкової території надавалися у повному обсязі, перерахунок квартирної плати проводитись не буде. 15.02.2019 року повідомлено [PERSON] що його акт-претензія від 12.02.2019 р. розглянута, перечислені у акті-претензії послуги з утримання будинку та прибудинкової території надавалися у повному обсязі, претензій від мешканців будинку про ненадання даних послуг в ЛКП не поступало і що перерахунок квартирної плати прорводитись не буде. (а.с. 22, 192). Також, відповідачем долучено ряд договорів, з яких вбачається, що ЛКП «Скнилівок» було укладено такі з відповідними постачальниками відповідних послуг (а.с. 91, - 112). Крім того, до матеріалів справи долучено акт від 21.06.2019 року, складений комісією ЛКП «Скнилівок», з якого вбачається, що при опитуванні мешканців будинку [ADDRESS] встановлено, що мешканцям будинку надаються належні послуги ЛКП «Скнилівок» за період 01.10.2012 р. - 21.06.2019 р.(а.с. 242-243). У відповідності до ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» контроль за дотриманням стандартів, нормативів, норм, порядків і правил у сфері житлово-комунальних послуг здійснюють центральні органи виконавчої влади та інші уповноважені на це органи виконавчої влади, а також органи місцевого самоврядування відповідно до їхніх повноважень. Поряд з цим, вирішуючи заявлену вимогу, суд виходить з того, що положенням частини 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК України). Із зазначених [PERSON] позовних вимог вбачається, що предметом спору стала неправомірність нарахування за житлово-комунальні послуги. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту порушеного права частіше за все визначається спеціальним законом, який регулює конкретні цивільні правовідносини. Вимога про списання заборгованості не відповідає способу захисту цивільних прав та інтересів, визначеним законом. Вказані посилання [PERSON] у позовній заяві щодо перерахунку розміру плати за ненадані та надані не в повному обсязі послуги, можуть бути запереченням у разі пред`явлення до нього позову про стягнення певної суми (заборгованості), однак таких позовних вимог до нього на даний час не заявлено, тому суд приходить до висновку, що в цій частині позовних вимог слід відмовити. Щодо вимоги про стягнення матеріальних збитків у розмірі 33816, 13 грн. суд виходить з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Загальними підставами для настання цивільно-правової відповідальності за заподіяння збитків є наявність складу правопорушення, а саме: наявність збитків, протиправна поведінка заподіювана шкоди, причинний зв`язок, вина. Вимоги щодо стягнення збитків можуть бути задоволені лише у випадку, якщо позивач доведе кожний з елементів складу правопорушення; не доведення хоча б одного із них виключає можливість задоволення вимоги про стягнення збитків. У свою чергу, загальні підстави відшкодування майнової шкоди визначені ч. 1 та ч. 2 ст. 1166 ЦК України за змістом якої майнова шкода, завдана неправомірними діями особистим немайновим правам фізичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. При цьому у п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 № 6 зазначено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Судом встановлено, що в 2014 році на замовлення [PERSON] ДП «Західний експертно-технічний центр Держгірпромнагляду України» було проведено технічне випробування вентиляційної системи будинку по [ADDRESS] , та згідно протоколу № 3236 від 02.07.2014 року зроблено висновки, що обмін повітря в даному приміщенні не відповідає вимогам вимогам п.5 ДБН 2.5-67:2013 «Опалення, вентиляція та кондицінування» (а.с. 24, 25). Те, що позивач не користується загальнобудинковою вентиляційною системою, підтверджується листом Залізничного РВ ЛМУ ГУМВС України у Львівській області від 10.06.2015 року, у якому зазначено, що комісією в складі працівників ЛКП «Скнилівок», з виходом на адресу, складено акт про те, що мешканцям квартири [ADDRESS] ліквідовано природню витяжку і встановлено додаткову примусову вентиляцію, яка проходить з ванної кімнати через кухню на фасад будинку. Таким чином, відповідачу було відомо про наявність у позивача власної системи примусової вентиляції. Крім того, встановлено, що неправильна робота загальнобудинкової вентиляційної системи, спричила появу грибка на стінах квартири позивача. З метою усунення згаданого грибка та встановлення системи примусової вентиляції позивач зробив ремонтні роботи у квартирі [ADDRESS] , чим зазнав витрат на будівельні та інші допоміжні матеріали на загальну суму 33816 грн. 13 коп., що підтверджується копіями товарних чеків, які додані до матеріалів справи (а.с.32-61) та актом від 11.01.2018 року мешканців [ADDRESS] (а.с. 129). З відповіді ЛКП «Скнилівок від 06.02.2018 року вбачається, що працівниками ЛКП 26.01.2018 року проведено перевірку роботи витяжного каналу в житловому будинку на [ADDRESS] , а також функціонування витяжної вентиляції в квартирі [ADDRESS] згаданого будинку. За результатами перевірки повідомлено, що витяжна вентиляція в квартирі [ADDRESS] працює справно, витяжний канал функціонує задовільно. Результат перевірки зафіксовано в робочому листку виконання сажотрусних робіт з перевірки вентиляції з підписами мешканців та підписом [PERSON] (том 2 а.с. 34, 35). До матеріалів справи також долучено копії журналів реєстрації актів провірки димовентканалів ЛКП «Скнилівок» та акти повірки (а.с. 202-241). Натомість досліджені судом докази в їх сукупності спростовують такі доводи про факт належного здійснення такої повірки і підтверджують винуватість відповідачів у пошкодженні майна позивача. Згідно ст.ст. 77, 78 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування Так, судом, за клопотанням представника позивача - адвоката Штинди О.В. по даній справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу для встановлення причин виникнення грибка на стінах квартири [ADDRESS] . Відповідно до висновку експерта по результатах проведення будівельно-технічної експертизи №68/18 від 30.11.2018 року причиною наявності грибка (цвілі, плісняви) на огороджуючих структивних елементах у приміщеннях квартири [ADDRESS] , а саме на стінах кімнат, які значені в технічному паспорті на цю квартиру під номером 3, площею 17,7 кв.м. житлова кімната) та під номером 7, площею 1,3 кв.м. (лоджія) являється відсутність якісної вентиляції та промерзання конструкцій; причиною виникнення (появи) грибка (цвілі, плісняви) на огороджуючих конструктивних елементах у приміщеннях квартири [ADDRESS] , а саме на стінах кімнат, які позначені в технічному паспорті на цю квартиру під номером 3 ( житлова кімната) площею 17,7 кв.м., під номером 4 (кухня) площею 7,5 кв.м., під мером 5 (вбиральні) площею 1,4 кв.м., під номером 6 (ванної кімнати) площею 3,0 кв.м. та під номером 7 (лоджії) площею 1,3 кв.м. являється неправильна робота вентиляційної системи будинку та зайва волога, яка утворюється не тільки в приміщеннях, але і в будівельних конструкціях, що обумовлено помилками, допущеними в процесі проектування, будівництва, експлуатації, тощо; вартість відновлювального ремонту, проведення яких було необхідне станом на серпень-жовтень 2014 року для усунення грибка у квартирі [ADDRESS] , а саме на стінах кімнат, які позначені в технічному паспорті на цю квартиру під номером 4 (кухня) площею 7,5 кв.м., під номером 5 (вбиральня) площею 1,4 кв.м., під номером 6 (ванна кімната) площею 3,0 кв.м. становить 20 142,00 грн.; вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких є необхідне станом на час проведення експертизи, для усунення грибка у квартирі [ADDRESS] , а саме на стінах кімнат, які позначені в технічному паспорті на цю квартиру під номером 3 (житлова кімната) площею 17,7 кв.м. та під номером 7 (лоджія) площею 1,3 кв.м., що виникли внаслідок нестандартної ситуації становить 12 190, 80 грн. (а.с. 140- 166). Суд бере до уваги висновок судового експерта Бочуляк Р.П., оскільки такий відповідає вимогам ст. 102 ЦПК України і саме висновок експерта є належним засобом доказування вартості відновлювального ремонту. Крім того, експерт Бочуляк Р.П. в судовому засіданні підтримав висновок №68/18 від 30.11.2018 року. При цьому, пояснив, що оглядав квартиру, було виявлено на опоряджувальних огороджувальних конструктивних елементах квартири в приміщеннях під номером 3 та 7 наявні старі сліди перезволоження у приміщеннях квартири, тощо (руйнування розчину на стіхах, відшарування штукатурки, пошкодження основи, знебарвлення малюнка на шпалерах, відставання шпалер, тріщини, розриви шпалер, відшарування шару фарби, тощо); в приміщеннях під номерами 4,5, 6 на час проведення огляду виконаний ремонт; приміщеннях під номерами 1, 2 на оздоблювальних елементах покривів наслідків перезволоження не встановлено. При огляді квартири виявив примусову вентиляцію в кухні, ванній і вбиральні. Причиною виникнення і наявності грибка є проблема з конструктивом будинку, промерзання конструкцій і наявність неякісної вентиляції. Якщо б правильно працювала вентиляція, то грибка б не було у квартирі. Тому, ствердив, що першою і основною причиною виникнення грибка у квартирі є відсутність якісної вентиляції та неправильна робота вентиляційної системи будинку. Також зазначив, що зайва волога, яка утворюється не лише в приміщеннях, але і в будівельних конструкціях, що обумовлено помилками, допущеними в процесі проектування, бідувництва, експлуатації. Таким чином, висновком судової будівельно-технічної експертизи від 30.11.2018р. підтверджено факт наявності причинно-наслідкового зв`язку між поганою роботою вентиляційної системи в будинку, в якому мешкає позивач та наявністю грибка на стінах кімнат його квартири. А оскільки, в обґрунтування позовних вимог [PERSON] зіслався на норми чинного законодавства, якими встановлено обов`язок відповідача проводити роботи з обслуговування вентиляційних каналів та системи вентиляції загалом, то саме ЛКП «Скнилівок» відповідальне за відшкодування вартості ремонту з усунення відповідного грибка в помешканні позивача. З урахуванням зазначеного, суд погоджується з наведеними позивачем доказами на підтвердження заподіяння йому відповідачем шкоди, внаслідок поганої роботи вентиляційної системи в будинку, а також обставин, при котрих така шкода була заподіяна, тому матеріальна шкода в розмірі 20 142,00 грн. підлягає відшкодуванню. Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди у розмірі 10 000,00 грн., то суд виходив з наступного. Відповідно до ст.23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. В п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року N 4 зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Верховний Суд України в п. 9 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року за № 4 (з подальшими змінами та доповненнями) звернув увагу судів на те, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви. Так, судом встановлено, що позивач після пошкодження його майнавимушений був змінити звичайний для нього уклад життя (необхідність проведення ремонту за власний рахунок, виїзд за кордон з метою заробітку для проведенні ремонту, доведення правоти перед відповідачем), крім того, він до сих пір відчуває стрес, переживання. Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, враховуючи вимоги розумності і справедливості, а також те, що обов`язок відшкодування шкоди покладається на ту особу, з вини якої завдано шкоду, суд вважає за необхідне стягнути з ЛКП «Скнилівок» 3 000,00 грн. моральної шкоди. Більший розмір відшкодування моральної шкоди позивачем не доведений тому в задоволенні такого слід відмовити. Що стосується вимоги про стягнення з відповідача судових витрат, то суд виходить із диспозиції ст. 141 ЦПК України, у відповідності до якої, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, у відповідності до ч. ч.1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Судом встановлено, що між Адвокатським об`єднанням «Екс Юре» та [PERSON] укладено договір №02-04/274 про надання правової допомоги від 01 лютого 2016 року. Крім того, подано акт наданих робіт від 18.05. 2018 року, з якого вбачається, що загальна вартість наданої правової допомоги становить 10 000,00 грн., а долученою квитанцією від 05.01.2018 року підтверджується оплата [PERSON] за надання послуг правової допомоги 10 000,00 грн. (а.с. 62-63, 64, 65, 130). На підставі викладеного, враховуючи граничний розмір витрат, складність справи, виконану адвокатом роботу (надані послуги), час, витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), ціну позову, тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 10 000,00 грн. витратна професійну правничу допомогу, витрати на проведення експертизи в сумі 5 600 грн., а також на користь держави 1409,60 грн. судового збору.

Outcome: partial