Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-02 00:00:00

Позиція сторін у справі У червні 2019 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] після смерті якої відкрилась спадщина. Ані заповіту, ані договору дарування спадкодавцем складено не було. [PERSON] є спадкоємцем першої черги, інших спадкоємців за законом немає. Позивач зазначає, що для прийняття спадщини він не зміг звернутися у встановлений законом строк із заявою до нотаріальної контори, оскільки його мати померла на тимчасово окупованій території. Через це тривалий час витрачено на отримання свідоцтва про смерть в Україні, необхідного для відкриття спадщини. В судове засідання позивач не з`явився, представник позивача подала заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача. Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву суду не надав. Процесуальні дії Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19 червня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13 вересня 2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Фактичні обставини справи Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. З копії свідоцтва про народження заявника вбачається, що його матір?ю є [PERSON] . З копій лікарського свідоцтва про смерть МЗ ЦПМСД м. Шахтарськ від 11.08.2018 № 299 вбачається, що [PERSON] померла [INFO] , причина смерті - атеросклеротичний кардіосклероз (гіпертонічний). Рішенням Драбівського районного суду Черкаської області від 27 березня 2019 року у справі № 692/426/19 встановлено факт, що [PERSON] , яка народилася [INFO] в селі Морозівка Погребищенського району Вінницької області, померла [INFO] в місті Шахтарськ, селище Дубове Донецької області. Постановою приватного нотаріуса КМНО Рисс М. О. від 22 травня 2019 року № 41/02-31 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позиція суду та оцінка аргументів сторін За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані за наявності сукупності обставин коли у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12) та від 04.11.2015 року № 6-1486цс15. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В ході судового розгляду встановлено, що позивачем пропущений строк для прийняття спадщини, у зв`язку із реалізацію процедури легалізації документів, виданих на тимчасово окупованій території України, великою відстанню та специфікою перетину лінії розмежування, що свідчить про поважність причин пропуску такого строку та наявність підстав для застосування ч. 3 ст. 1272 ЦК України, а тому суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позову та необхідність його задоволення. За правилами статті 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у розмірі 768, 40 грн.

Outcome: approved