Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-08 00:00:00

Позивач у вересні 2020 року звернувся до суду з вимогами ухвалити рішення, яким припинити право спільної сумісної власності [PERSON] і [PERSON] на квартиру [ADDRESS] , визнати право спільної часткової власності на вказано квартиру за [PERSON] на 43\\100 частин, за [PERSON] - 57\\100 частин та визначити порядок користування квартирою відповідно до ідеальних часток співвласників цієї квартири, посилаючись на відсутність можливості спільно з відповідачем користуватися квартирою і відсутність бажання зі сторони відповідача укласти договір щодо порядку користування квартирою. У відповідності до положень ст.33 ЦПК України справу розподілено судді Калашніковій О.І. Ухвалою Київського райсуду м. Одеси від 17.09.2020 року позовну заяву прийнято до провадження і справу призначено до підготовчого судового засідання. 26.10.2010 року суд закрив підготовче засідання і призначив справу до розгляду по суті. Відзив на позов сторона відповідача надала 09.11.2020 року. В судовому засіданні представник позивача - адвокат Глух Н.А. вимоги підтримала у повному обсязі. Представник відповідача - адвокат Ідрісова Е.А. позов не визнала. Третя особа - [PERSON] про дату, час і місце розгляду справи сповіщена, до суду не з`явилась, пояснень за позовом не надала. Суд вислухав представників сторін, вивчив матеріали справи і встановив: [PERSON] і [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі з 1996 року по 2019 рік - рішення Київського райсуду м. Одеси про розірвання шлюбу (справа за №520\\4882\\19). Від цього шлюбу сторони мають повнолітню дочку [PERSON] [INFO] за договором купівлі-продажу [PERSON] набув права власності на трикімнатну квартиру [ADDRESS] . В судовому засіданні представник позивача вимоги підтримала у повному обсязі і на обґрунтування вимог посилалась на рішення Київського райсуду м. Одеси про розірвання шлюбу між [PERSON] і [PERSON] , договір купівлі-продажу квартири, висновок №063\\2020 будівельно-технічного та оціночно-технічного експертного дослідження судового експерта Скибінської Т.М. Представник відповідача позовні вимоги не визнала з тих підстав, що висновок будівельно-технічного та оціночно-технічного дослідження судового експерта не є висновокм експерта і тому не є належним доказом наявності технічної можливості визначити порядок користування квартирою. Суд дослідив надані сторонами докази і наведені доводи і дійшов висновку, що позов є обгрунтованим і підлягає задоволенню. Відповідно до частини першої статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Частиною першою статті 355 ЦК України передбачено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно із частиною першою статті 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Частиною першою статті 369 ЦК України передбачено, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Відповідно до частини першої статті 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. Згідно із частиною першої статті 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації (ст. 358 ЦК України). Відповідно до пункту 14 постанови Пленуму Верховного Суду від 25 грудня 1995 (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 1998) № 15 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» квартира, яка є спільною сумісною чи спільною часткою власності, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення із самостійними виходами, які можуть використовуватись як окремі квартири або ті, які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщенням квартири, якщо про це заявлено позов. Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Ця норма свідчить про те, що первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Судом встановлено і визнано представниками сторін, що сторони спірну квартиру набули у спільну сумісну власність у відповідності положень ст.60 СК України, що останні три роки сім`я між сторонами розпалась, шлюб розірвано у 2019 році і спільно користуватися квартирою вони не можуть. Сторони не досягли на протязі трьох років домовленості щодо порядку користування цією квартирою, тому позивач, який є інвалідом 2-ї групи, не проживає в квартирі (хоча і має реєстрацію по квартирі і несе витрати з її утримання), звернувся до суду з цим позовом. Згідно з висновком №063\\2020 будівельно-технічного та оціночно-технічного експертного дослідження, виготовленого судовим експертом Скибінською Т.М. 17.08.2020 року «відсутня технічна можливість розділити спірну квартиру в натурі по 1\\2 частині кожному, тому як відсутня технічна можливість кожному із співвласників влаштувати ізольовану та забезпечену окремим входом (виходом) житлову квартиру» . Експерт запропонував два варіанти порядку користування приміщеннями в квартирі [ADDRESS] . Посилаючись на положення ст.ст.319,358, 391 ЦК України і висновок №063\\2020 від 17.08.2020 року експертного дослідження, позивач просить виділити у його володіння та користування приміщення житлової кімнати площею 17,2 кв.м., вбудованої шафи №8 площею 0,7 кв.м., балкону 0,7 кв.м.; у володіння і користування відповідача виділити приміщення житлової кімнати площею 10,3 кв.м., житлової кімнати площею 16,9 кв.м. В загальному володінні і користуванні сторін залишити приміщення кухні, ванної кімнати, туалету, коридору. Відповідно визнати за ним - [PERSON] право спільної часткової власності на 43\\100 частки квартири [ADDRESS] , що складають ізольована житлова кімната площею 17,2 кв.м., вбудована шафа №8 площею 0,7 кв.м., балкон 0,7 кв.м. і площа із спільного користування - 8,2 кв.м.; визнати право спільної часткової власності за [PERSON] на 57\\100 часток вищевказаної квартири, що складають приміщення житлових кімнат площею 10,3 кв.м. і 16,9 кв.м. і площа із спільного користування - 8,3 кв.м. Стягнути з [PERSON] на його - позивача - користь грошову компенсацію 7\\100 часток ринкової вартості квартири в сумі 64048 грн. Визначаючи порядок користування спірною квартирою за вищевказаним варіантом між її співвласниками, суд приймає до уваги наступне: співвласники добровільно не встановили порядок користування квартирою, жилі кімнати є окремими ізольованими приміщеннями, розмір житлової площі, що припадає на одну особу, не менше встановленого для надання одній особі та максимально відповідає частці кожного, цей варіант враховує інтереси обох співвласників і повнолітньої дочки, яка постійно проживає і зареєстрована в цій квартирі. З урахуванням викладеного суд вважає також за можливе відступити від принципу рівності часток подружжя у спільному майні. Щодо доводів сторони відповідача про висновок експертного дослідження, як неналежний доказ. ЦПК України передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. Частиною 6 ст. 106 ЦПК зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч. 5 ст. 106 ЦПК у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Висновок №063\\2020 будівельно-технічного та оціночно-будівельного експертного дослідження, виготовлений 17.08.2020 року судовим експертом Скибінською Т.М. відповідає вимогам ч.5 ст.106 ЦПК України. Окрім того, не погоджуючись з висновком експерта, виготовленим на замовлення позивача, сторона відповідача не надала іншого висновку, виготовленого на її - [PERSON] - замовлення і не зверталась до суду з клопотанням про призначення по справі судової експертизи. Судові витрати у вигляді витрат на проведення експертного дослідження в сумі 6500 грн, що підтверджується відповідною квитанцією, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача у відповідності до положень ст.141 ЦПК України.

Outcome: approved