Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-04 00:00:00

Позиція сторін у справі У березні 2020 року [PERSON] звернулась до суду із позовом до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус КМНО Бабенко В.В. про визнання частки померлої в праві спільної сумісної власності подружжя та визнання права власності в порядку спадкування за законом. Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що позивач є родичкою і єдиною спадкоємицею за законом [PERSON] , яка померла [INFO] , в наслідок пожежі, одночасно зі своїм чоловіком [PERSON] . Позивач, після звернення з заявою до третьої особи про прийняття спадщини, отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, якою їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя. 7 липня 2020 року представник [PERSON] надіслав на адресу суду свої пояснення щодо позову, в яких просить Суд відмовити в повному обсязі у задоволенні позовних вимог, посилаючись на ступінь споріднення, а саме представник третьої особи зазначає, що відповідно до ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Крім того [PERSON] себе відносить до спадкоємця другої черги на право спадкування за законом, а позивача до п`ятої черги на право спадкування за законом. 8 липня 2020 року представник Київської міської ради подав відзив на позов у справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, треті особи: приватний нотаріус КМНО Бабенко В.В., [PERSON] , про визнання частки померлої в праві спільної сумісної власності подружжя та визнання права власності в порядку спадкування, в якому зазначив, що Київську міську раду не можна вважати відповідальною за відсутність у позивача правовстановлюючих документів на спадкове майно і відповідно виникнення даного спору, разом з тим, в даному спорі не вбачається ніяких правових підстав для стягнення сплаченого судового збору з відповідача. Представник відповідача просив суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства та слухати справу за відсутності представника Київської міської ради. В судовому засіданні позивач та представник позивача вимоги позову підтримали, просили задовольнити та відмовити у задоволені об`єднанного позову. Представник позивач за об`єднанним позовом в судовому засіданні проти позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні та задовольнити об`єднанний позов. Від третьої особи приватного нотаріуса КМНО Бабенко В.В. надійшли заяви від 11 червня 2020 року, 10 серпня 2020 року, 3 жовтня 2020 року, 2 березня 2021 року про розгляд справи у її відсутність. Процесуальні дії Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 3 квітня 2020 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва, яка занесена до протоколу судового засідання від 15 червня 2020 року залучено у якості третьої особи [PERSON] . Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21 липня 2020 року відкрито провадження у об`єднанній справі №757/28217/20-ц в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12 серпня 2020 року задоволено клопотання представника третьої особи про витребування доказів у справі. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 3 березня 2021 року задоволено клопотання представника третьої особи про зупинення провадження у справі. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 31 березня 2021 року закрито підготовче провадження у об`єднанній справі №757/28217/20-ц та призначено справу до розгляду по суті. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 2 червня 2021 року об`єднано цивільну справу 757/28217/20-ц за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа - приватний нотаріус КМНО Бабенко В.В., про визнання права першочергового спадкування за законом та цивільну справу 757/13913/20-ц за позовом [PERSON] до Київської міської ради, треті особи: приватний нотаріус КМНО Бабенко В.В., [PERSON] , про визнання частки померлої в праві спільної сумісної власності подружжя та визнання права власності в порядку спадкування. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16 червня 2021 року поновлено провадження у справі. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 18 серпня 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Фактичні обставини справи Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Із копії паспорта [PERSON] , свідоцтва про смерть [PERSON] вбачається, що позивач є прямою родичкою померлої [PERSON] , а саме двоюрідною онучкою. З родинних зв`язків,зазначених позивачем можливо визначити спорідненість: - [PERSON] мала рідну сестру [PERSON] (баба позивача), що є нотаріально встановленим фактом; - [PERSON] вийшла заміж за [PERSON] , що підтверджується копією посвідки про шлюб; - У [PERSON] народився син [PERSON] (батько позивача), що підтверджується копією посвідки про народження; - У [PERSON] народилась дочка [PERSON] (позивач), що підтверджується копією свідоцтва про народження; - [PERSON] вийшла заміж за [PERSON] , в наслідок чого змінила прізвище, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб; - [PERSON] (батько позивача) помер,що підтверджується копією свідоцтва про смерть. Відповідно [PERSON] є єдиним спадкоємцем за законом по лінії [PERSON] . Інформаційною довідкою, надісланою на запит приватного нотаріуса КМНО Бабенко В.В. підтверджується , що нерухоме майно в [ADDRESS] на праві власності зареєстроване за [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності. Згідно свідоцтва про смерть, [INFO] [PERSON] помер разом з [PERSON] з якою перебував в зареєстрованому шлюбі, під час спільної для них небезпеки, одночасно. 27 вересня 2019 року позивач звернулась до приватного нотаріуса КМНО Бабенко В.В. з заявою про прийняття спадщини за законом. Постановою приватного нотаріуса КМНО Бабенко В.В. від 17 березня 2020 року відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя, так як у позивача відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно. В свою чергу позивач за об`єднаним позовом [PERSON] звернувся до суду з позовними вимогами, в яких просить визнати за ним першочергове право на спадкування за законом спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] та [PERSON] , а тобто всю масу спадкового майна. Позиція суду та оцінка аргументів сторін Відповідно до частини першої статті 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Відповідно до частини першої статті 70 СК України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Згідно із частинами другою та третьою статті 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення. За приписами статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (частина перша статті 1220 ЦК України). Якщо кілька осіб, які могли б спадкувати одна після одної, померли під час спільної для них небезпеки (стихійного лиха, аварії, катастрофи тощо), припускається, що вони померли одночасно. У цьому випадку спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з цих осіб (частина четверта статті 1220 ЦК України). У статті 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Під час розгляду справи судом встановлено, що за життя [PERSON] та [PERSON] не встановлювали та не виділяли частки в суспільній сумісній власності подружжя. Разом з тим, спадщина відкрилась одночасно і окремо щодо кожного з подружжя. А отже в даному випадку наявні два спадкодавця, які мають спільну сумісну власність, частки якої є рівними. Відтак неможливо визнати за [PERSON] право на спадкування всієї маси спадщини, оскільки він є спадкоємцем другої черги на спадкування за законом лише по лінії [PERSON] , що становить 1/2 спільній сумісній власності подружжя. Поряд з цим, позивачем за об`єднаним позовом не заявлялося вимоги про успадкування 1/2 частки від всієї маси спадщини. Доводи позивача за об`єднаним позовом [PERSON] не є слушними, оскільки останній посилається лише на черговість спорідненості, як на виключну обставину для успадкування всієї маси спадщини. Враховуючи, що позивач за об`єднаним позовом [PERSON] не звернувся з позовними вимогами щодо визнання права власності на спадкове майно, судом враховуючи принцип диспозитивності, це питання не вирішувалось. Поряд з цим, судом встановлено, що позивач [PERSON] є єдиною прямою родичкою померлої [PERSON] , а отже і єдиною спадкоємицею за законом по лінії [PERSON] . Таким чином, суд приходить до висновку про можливість успадкування 1/2 частки спільної сумісної власності подружжя відповідно до лінії спадкодавця, оскільки відповідно до частини першої статті 70 СК України частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Outcome: approved