Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-15 00:00:00

Представник [PERSON] - [PERSON] звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. В обґрунтування заяви зазначив, що [INFO] помер дід [PERSON] - [PERSON] , якому належав житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцями першої черги за законом були його дружина - [PERSON] , донька [PERSON] та син [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] , окрім частки у спадковому майні батька, йому належав житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . Його спадкоємцем за законом була його мати [PERSON] , яка померла [INFO] . Спадкоємцем [PERSON] є мати [PERSON] - [PERSON] , яка померла [INFO] . Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим Другою ХДНК 28.11.2017 р., за [PERSON] визнане право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . На інше майно, що належало [PERSON] за правом спадкування після смерті її батька, матері та брата-житлові будинки [ADDRESS] , [PERSON] не має змоги отримати свідоцтво про право власності, оскільки не має підтвердження прийняття спадщини її матір`ю після смерті її батька [PERSON] , матері [PERSON] , а також матір`ю [PERSON] після смерті брата- [PERSON] Зазначив, що спадщина після смерті [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] відкрилася у період дії Цивільного кодексу України 1963 року, ст. 549 якого передбачала дією, яка свідчила про прийняття спадщини фактичний вступ в управління або володіння спадковим майном. Житлові будинки [ADDRESS] , що належав [PERSON] та [ADDRESS] а, що належав [PERSON] , по [ADDRESS] , межують між собою і раніше були єдиним домоволодінням. Після смерті [PERSON] хазяйську турботу про його будинок здійснювали його дружина [PERSON] , донька [PERSON] та син- [PERSON] . Після смерті останнього за двома будинками піклувалася [PERSON] , у неї знаходились ключі від домоволодінь, після її смерті [PERSON] здійснює догляд за будинками та підтримує їх технічний стан. Враховуючи вищевикладене, просив встановити факт прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , його дружиною [PERSON] , донькою [PERSON] та сином [PERSON] ; встановити факт прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , його матір`ю [PERSON] та встановити факт прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , її донькою [PERSON] . Представники [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні вимоги заяви підтримали в повному обсязі та надали пояснення, аналогічні викладеним в заяві. Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив прийняти рішення згідно вимог діючого законодавства. Представник [PERSON] - [PERSON] , як свідок, та свідки [PERSON] , [PERSON] в судовому засіданні пояснили, що [PERSON] є донькою покійної [PERSON] . [PERSON] був дядьком [PERSON] , а [PERSON] та [PERSON] були її дідом та бабою. Дід, баба, мати та дядько [PERSON] перестроювали, ремонтували житловий будинок та мешкали всі разом в одному подвір`ї \~та будинках\~ [ADDRESS] \~та [ADDRESS] , і користувалися земельною ділянкою. Потім її дід, баба, мати та дядько померли. [PERSON] організовувала їх похорон, та в подальшому доглядала за будинками, подвір`ям та земельною ділянкою. Суд, вислухавши думку учасників справи, свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, вважає заяву представника [PERSON] - [PERSON] обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків. В судовому засіданні встановлено, що згідно копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 28.11.2017 року [PERSON] прийняла спадщину після смерті її матері [PERSON] , а саме квартиру за адресою: [ADDRESS] (а.с.8). [PERSON] належав будинок за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житловий будинок(а.с.10). Згідно копії свідоцтва про право власності [PERSON] належить житловий будинок за адресою: [ADDRESS] (а.с.11). [PERSON] помер [INFO] , [PERSON] помер [INFO] , [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копіями свідоцтв про смерть серії [NUMBER] від 24.07.1995 року, [NUMBER] від 05 травня 1980 року, [NUMBER] від 26 травня 1987 року(а.с.17-18а). [PERSON] перебував у шлюбі з [PERSON] з 14 жовтня 1935 року, що підтверджується копією посвідки про шлюб №50 (а.с.19). З копій свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 21 вересня 1945 року, довідки від 19.12.1995 року, свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 21 травня 1976 року, вбачається, що [PERSON] є донькою [PERSON] та [PERSON] (а.с.20, 22,22а). Відповідно до копій свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 10 липня 1968 року, витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 13.10.2017 року, свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 28 грудня 2004 року [PERSON] є донькою [PERSON] (а.с.22г, 22в, 23). [PERSON] зверталась до нотаріальної контори з заявою щодо отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на житлові будинки, проте їй було відмовлено (а.с.14). Отже заявниця не може іншим шляхом, ніж у судовому порядку, встановити факт, який має юридичне значення для оформлення її спадкових справ та захисту її законних інтересів. Аналіз перевірених і оцінених судом доказів та законодавства переконує суд, що заявником надані належні, достовірні, допустимі докази на підтвердження заявлених вимог, які не викликають сумніву і є достатніми для встановлення фактів. При цьому, до вказаного висновку суд прийшов, виходячи не тільки із вимог національного законодавства України, а і з висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Ушаков та Ушакова проти України» від 18 червня 2015 року (остаточне 18 вересня 2015 року), в пункті 78 якого зазначено, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою…». На підставі викладеного,

Outcome: approved