Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-27 00:00:00

Позовна заява надійшла до суду 12.01.2017р.. В позові позивачка просить розірвати шлюб, укладений між сторонами та зареєстрований 13.11.2014р. у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Черкаси реєстраційної служби Черкаського міського управління юстиції, актовий запис №1947. В обґрунтування позову зазначила, що сім'я фактично розпалася, оскільки сторони втратили довіру один до одного та взаєморозуміння. На даний момент сторони не ведуть спільного господарства, оскільки з жовтня 2016 року вони проживають окремо, а тому позивачка вважає, що збереження сімї є неможливим, тому просила строку на примирення не надавати. В судове засіданні сторони не зявилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Позивачка надала суду заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутність та задовольнити її вимоги. Також позивачка зазначила, що не заперечує проти винесення заочного рішення та просить не відшкодовувати понесені нею судові витрати. Відповідач в судове засідання не зявився, причини неявки суду не повідомив. Судовий виклик направлявся відповідачу за зареєстрованим місцем проживання, однак адресована кореспонденція повернулась до суду без вручення через відсутність адресата за зазначеною адресою та його неявкою до відділу поштового зв'язку для отримання кореспонденції, що в контексті положень ст.6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» і відповідно до ч.5 ст.74 Цивільно-процесуального кодексу України (далі ЦПК) суд вважає як повідомлення відповідача належним чином. Відповідно до ст.224 ЦПК судом прийнято рішення про заочний розгляд справи. Дослідивши надані сторонами докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. 13.11.2014р. між сторонами укладений та зареєстрований шлюб, що підтверджується відповідним свідоцтвом про шлюб /а.с.3/. Від шлюбу сторони дітей не мають. На теперішній час сім'я фактично розпалася, внаслідок втрати довіри та взаєморозуміння між сторонами. З жовтня 2016 року сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть а тому шлюб між ними носить формальний характер. Розірвання шлюбу відповідатиме дійсній волі та особистим інтересам позивачки. На момент розгляду справи перешкоди для розірвання шлюбу, визначені ст.110 Сімейного кодексу України, судом не встановлені. Майнового спору з приводу розподілу спільного майна між сторонами немає. В добровільному порядку відповідач відмовляється від розірвання шлюбу, а тому позивачка звернулася до суду з зазначеним позовом. Тож між сторонами існує спір, який виник зі шлюбних відносини, що регулюються Сімейним кодексом України (далі - СК). Відповідно до ст.111 СК суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Разом з тим, суд вважає недоцільним надавати сторонам строк для примирення, оскільки, за твердженням позивачки, це не відповідатиме її інтересам і не матиме результату, бо сторони з жовтня 2016 року сторони проживають окремо і останнім часом не підтримують ніяких звязків. До того ж з моменту надходження позову до суду сплинуло понад півтора місяця, а сторони так і не примирилися. Статтею 24 СК передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно ст.112 СК суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, оскільки перебування її у шлюбі з відповідачем не ґрунтується на принципі вільного волевиявлення, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до ст.113 СК особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи, що при укладені шлюбу позивачка прізвище не змінювала, то питання про його відновлення судом не розглядається. Вирішуючи питання про судові витрати, суд враховує клопотання позивачки про покладання судових витрат на неї. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved