Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-04 00:00:00

Позивач свої вимоги мотивує тим, що відповідно до заяви б/н від 7 квітня 2011 року відповідач отримав кредит у розмірі 2400,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом. Строк дії кредитного ліміту відповідає строку дії картки. В подальшому кредитний ліміт змінювався. Оскільки відповідачем не були виконані належним чином прийняті на себе зобов`язання за договором, станом на 7 липня 2019 року утворилася заборгованість - 22341 грн. 49 коп., а тому просить стягнути на свою користь борг по договору та судовий збір. Представник позивача в судове засідання не з`явився про місце, день та час розгляду справи сповіщений належним чином. Від нього надійшла письмова заява про слухання справи в його відсутність та підтримання позовних вимог, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явився, про місце, день та час слухання справи повідомлявся. В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. На підставі ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Ухвалою судді Зарічного районного суду м. Суми від 28 серпня 2019 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання на 17 жовтня 2019 року. 17 жовтня 2019 року відкладено розгляд справи до 5 грудня 2019 року у зв`язку з перебуванням судді у відрядженні. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що заявлені вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Як було встановлено під час розгляду справи, відповідно до договору № б/н від 7 квітня 2011 року відповідач отримав кредит у розмірі 2400,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки (а.с. 11-12). Відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав. З наданих позивачем розрахунків слідує, що станом на 7 липня 2019 року заборгованість відповідача перед банком становить 22341 грн. 49 коп., яка складається з: 0,00 грн. - тіло кредиту; 981,93 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 0,00 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками; 16469,49 грн. - нарахованої пені за прострочене зобов`язання; 3350,00 грн. - нарахованої пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500,00 грн. - штраф (фіксована частина). 1040,07 грн. - штраф (процентна складова). Доказів погашення боргу суду не надано. Умови кредитування, які визначені у вказаній вище довідці та Правилах, окрім звичайної пені передбачено нарахування штрафу за порушення строків платежів по будь-якому грошовому зобов`язанню, передбаченому договором, більше ніж на 30 днів в розмірі 500 грн. + 5 % від суми заборгованості по кредитному ліміту. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне (при цьому пені двічі) застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. (Правова позиція Верховного Суду України у справі № 6-2003цс15). ПАТ КБ «ПриватБанк» надано суду докази про порушення відповідачем умов кредитного договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів на погашення кредиту та процентів. В той же час за це порушення банком нараховано окрім наведеної раніше пені, також штрафи, що відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду України, яка має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення. У зв`язку з викладеним суд вважає, що відсутні підстави для покладення на відповідача обов`язку сплатити штрафи. Таким чином судом встановлено, що загальна заборгованість відповідача перед банком станом на 7 липня 2019 року становить 20 801,42 грн. та складається із заборгованості з простроченого тіла кредиту в розмірі 981,93 грн., пені за прострочене зобов`язання в розмірі 16469,49 грн., пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. в розмірі 3350,00 грн. Відповідно до вимог ст .ст. 525-526, 530, 1050 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, договору, одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається, тому позичальник зобов`язаний своєчасно вносити плату за користування грошима.А тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача в межах заявлених вимог заборгованість в сумі 30432,71 грн. заборгованості за кредитним договором. В задоволенні позову в іншій частині належить відмовити за необґрунтованістю вимог. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір пропорційно задоволеним позовним вимогам (93% від 1921 гривні 00 копійок) 1786 гривень 53 копійок. На підставі викладеного,

Outcome: partial