Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-27 00:00:00

Позивач Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (надалі АТ КБ «Приватбанк» або Банк) звернувся до суду з дійсним позовом, та після уточнення вказує, що [PERSON] , відповідач у справі, звернулася до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Заяву № б/н від 21.12.2010р, згідно якої отримала кредит у розмірі 2800грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, підтвердивши свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», затверджених наказом №СП-2010-256 від 06.03.2010р та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті, складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг. Зазначає, що Банк забезпечив відповідачу можливість доступу до карткового рахунку різними можливими шляхами, зокрема за допомогою Карти та фінансового телефону на який приходить динамічний (змінюваний) ОТП - пароль. Також, для погашення кредиту Банк надав відповідачу інструменти, передбачені Договором, а саме п.2.1.1.12.3, відповідно до якого поповнення картрахунку здійснюється шляхом внесення коштів в готівковій або безготівковій формі і зарахування їх Банком на картрахунок держателя, а також шляхом договірного списання коштів з інших рахунків Клієнта на підставі Договору. Свої вимоги мотивує тим, що Банк свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, а саме, надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Однак, відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору, що має відображення у Розрахунку заборгованості за договором. Відповідно до п.2.1.1.5.5 Договору відповідач зобов`язався погашати заборгованість зі Кредитом, відсотками за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором. Відповідно до п.2.1.1.3.3 Договору відповідач доручив Банку списувати з картрахунку суми грошових коштів у розмірі здійснених ним операцій, а також вартість послуг, визначену Тарифами Банку при настанні термінів платежу, а при виникненні боргових зобов`язань згідно п.п.2.1.1.3.5, 2, 1.1.12.9 Договору, Боржник доручає списувати з будь-якого рахунку відкритого в Банку в часності з картрахунку грошові кошти для здійснення платежу з ціллю повного або часткового погашення боргових зобов`язань, а також списання грошових коштів з картрахунку у разі настання строків платежів за іншими договорами Клієнта в межах, встановлених цими договорами (договірне списання). Зазначає, що відповідно до п.п.2,1.1.4.2, 2.1.1.12.11. Договору, Банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобов`язань в разі невиконання боржником своїх боргових та Інших обов`язків за цим Договором. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором відповідач станом на 31.10.2018 року має заборгованість - 131 010,14грн, яка складається з наступного: 2755,28грн - заборгованість за кредитом; 121240,09грн - заборгованість но процентам за користування кредитом; 300грн - заборгованість за пенею та комісією; а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500грн - штраф (фіксована частина); 6214,77грн - штраф (процентна складова). Просить стягнути з відповідача - [PERSON] на користь АТ КБ «Приватбанк»: заборгованість за кредитним договором №б/н від 21.12.2010р у розмірі 131010,14грн станом на 31.10.2018р, та судовий збір у розмірі 1965,15грн. Представник позивача Береговий О.О. підтримав вимоги позову, наполягав на їх задоволенні, та в судовому засіданні надав пояснення, аналогічні поясненням, викладеним в уточненій позовній заяві. Стосовно відзиву [PERSON] на позовну заяву представник Банку додатково пояснив, що згідно Умов та Правил надання банківських послуг та Тарифів для погашення заборгованості по кредитним картам для клієнтів передбачений пільговий період, що діє за умови погашення боргу до 25 числа наступного місяця з дати виникнення заборгованості. Пільговий період кредитування - це установлений банком період з моменту виникнення заборгованості по кредиту, протягом якого нарахування процентів за користування кредитом проводиться за процентною ставкою 0.01% річних (п.1.1.1.49). У разі не погашення заборгованості на протязі пільгового періоду за користування Кредитом і Овердрафтом Банк нараховує проценти в розмірі, встановленому Тарифами Банку, з розрахунку 360/365 календарних днів на рік (п.2.1.1.12.6). Тарифи - розмір винагороди за послуги банку, є невід`ємною частиною договору. Перелік може змінюватися та доповнюватися, про що клієнт повідомляється у відповідності з цими умовами (п.1.1.1.91). Строк та порядок погашення кредиту здійснюється шляхом внесення щомісячних мінімальних обов`язкових платежів. Розмір та строки внесення щомісячних мінімальних обов`язкових платежів зазначені в Тарифах, а саме: - розмір щомісячного мінімального платежу складає 7% (з 02.04.2014р Наказом СП-2014-6635230 від 02.04.2014р розмір платежу було зменшено до 5%) від суми заборгованості, але не менше 50грн та не більше решти заборгованості; - строк внесення щомісячного платежу до 25 числа місяця наступного за звітним. Платіж включає плату за користування кредитом, передбачену Тарифами і частину заборгованості по кредиту (п.2.1.1.12.4). У разі несвоєчасного або не в повному обсязі внесення щомісячного мінімального платежу сума кредиту вважається простроченою. Прострочений кредит - це кредитні кошти, які були надані клієнту та не були повернені у строк, передбачений договором (п.1.1.1.72). У разі виникнення прострочених зобов`язань на суму від 100грн. Клієнт сплачує банку пеню згідно Умов та Правил надання банківських послуг (п.2.1.1.12.6.1. 2.1.1.12.6.2) та Тарифів. Щодо порядку нарахування процентів зазначив, що до 04.2014р діяла наступна формула нарахування процентів: Нарахування процентів на поточну заборгованість: N *М /365 *Y=Z; N - поточне тіло кредиту; М - процентна ставка; 360/365 - кількість днів у році; Y - кількість днів за які здійснюється нарахування; Z - сума нарахованих процентів. Нарахування процентів на прострочену заборгованість: N *М /365 * Y=Z; N - прострочене тіло кредиту; М - процентна ставка; 360/365 - кількість днів у році; Y - кількість днів за які здійснюється нарахування; Z - сума нарахованих процентів; Y- кількість днів за які здійснюється нарахування; Z - сума нарахованих процентів. Формула нарахування процентів на прострочену заборгованість: N *М /365*2 * Y=Z; N - заборгованість за кредитом (прострочене тіло кредиту, виставлені до сплати та не погашені проценти та санкції станом на перше число попереднього місяця; М - процентна ставка 360/365 - кількість днів у році 2 коефіцієнт підвищення процентної ставки за несвоєчасне погашення кредитної заборгованості; Y- кількість днів за які здійснюється нарахування; Z - сума нарахованих процентів. З 04.2014р Банком були внесені зміни до Умов та Правил надання банківських послуг та Тарифів в частині розрахунку процентів, які затверджені Наказом №СП-2014-6635230 від 02.04.2014р, згідно якого у разі виникнення прострочених зобов`язань проценти нараховуються у подвійному розмірі на всю суму заборгованості (наказ додається). Діючі з 04.2014р формули нарахування процентів: N *М /365* *Y=Z; N - заборгованість за кредитом (поточне тіло кредиту, нараховані відсотки та санкції (в попередньому місяці); М - процентна ставка; 360/365 - кількість днів у році; 2 або 1 коефіцієнт процентної ставки (1- застосовується у разі належного виконання зобов`язань; 2 - підвищення процентної ставки за несвоєчасне погашення кредитної заборгованості). У разі зміни процентної ставки розрахунок процентів на заборгованість, що виникла до зміни нараховується за діючою процентною ставкою на момент використання цих коштів, якщо частина боргу використана уже після зміни процентної ставки, розрахунок процентів на цю частину заборгованості здійснюється за новою процентною ставкою. Дана умова не діє при нарахуванні процентів на прострочену заборгованість. При розрахунку процентів цифри, починаючи з третього знаку після коми, відкидаються. Сума після коми ручного розрахунку може відрізнятися від розрахунку який доданий до позову у зв`язку з автоматичним округленням. Пунктом 1.1.3.1.6. Умов та Правил надання банківських послуг встановлено, що Клієнт доручає Банку списувати кошти з рахунків клієнта, відкритих у валюті кредитного ліміту, у межах сум, що підлягають сплаті Банку за Договором, у разі настання термінів платежів, а також списувати кошти з картрахунка у разі настання термінів платежів за іншими договорами клієнта у розмірах, визначених цими договорами (договірне списання), у межах платіжного ліміту картрахунка. Тобто при нарахуванні Банком процентів, комісій, пені і не внесення коштів Клієнтом на погашення цієї заборгованості, Банк має право здійснити списання даної заборгованості за рахунок кредитного ліміту. Щодо кредитного ліміту пояснив, що пунктом 2.1.1.2.3. Умов і Правил Клієнт дає свою згоду на те, що кредитний встановлюється за рішенням Банку, і Клієнт дає згоду Банку в будь-який момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт. Щодо внесення змін до Умов та Правил надання банківських послуг та Тарифів, вказує, що згідно Умов та Правил надання банківських послуг Банк має право: пунктом 1.1.3.2.3 Договору для ПАТ КБ «Приватбанк» передбачена можливій зміни Тарифів та інших невід`ємних частин Договору. При цьому у сторін Договору виникають обов`язки: - у Кредитора: інформування позичальника щодо внесених змін шляхом надання виписки по картковому рахунку на умовах, зазначених в п.1.1.3.1.9 Договору; - у Позичальника: отримання виписки про стан та про здійснені операції по карткових рахунках (п.1.1.2.3 Договору). На підставі п.1.1.5.2 Договору, неотримання або несвоєчасне отримання Клієнтом виписок про стан рахунків не звільняє Клієнта від виконання його зобов`язань за даним Договором. Згідно п.п.1.1.6.1, 1.1.6.2 Договору зміни в «Умови та правила надання банківських послуг» вносяться банком щомісячно в односторонньому порядку, а у випадках, коли в односторонньому порядку внесення змін неможливо, банк повідомляє клієнтів про внесені зміни шляхом використання різних каналів зв`язку, серед яких: офіційний сайт банку www.privatbank.ua, SMS - повідомлення клієнтам про зміни даних правил, клієнтські виписки, інші канали інформування. У разі незгоди зі змінами «Умов та правил надання банківських послуг» або «Тарифів Банку» клієнт має право надати Банку заяву про розірвання Договору виконавши умови п.2.1.5.4 Договору. Відповідачем розрахунок заборгованості не спростований, контррозрахунок не наданий, судово- бухгалтерської експертизи з метою з`ясування питання наявності або відсутності заборгованості відповідача за кредитним договором не проводилась, а тому підстави вважати даний розрахунок заборгованості неналежним відсутні. З посиланням на ч.ч.1, 4 ст.631 ЦК України щодо правомірності нарахування відсотків до повного погашення заборгованості повторно, вказує, що у пунктах Умов надання банківських послуг, до яких приєднався відповідач підписуючи Договір (заява), визначено обов`язок позичальника здійснювати погашення кредиту в порядку і строки відповідно до заяви, сплатити відсотки за користування кредитом відповідно з Заявою та Умовами та Тарифами. Повністю повернути кредит до дати, зазначеної в Заяві. Згідно Умов, за користування кредитом в період з дати укладення договору до дати погашення кредиту позичальник щомісяця в період сплати платить відсотки в розмірі, зазначеному в Заяві. При не погашенні кредиту в строки, встановлені у Заяві та Умовах, заборгованість в частині вчасно непогашеної суми кредиту вважається простроченою. На залишок заборгованості по простроченій сумі кредиту нарахування відсотків здійснюється згідно Умов з дати виникнення простроченої заборгованості. Отримані відповідачем кредитні кошти до теперішнього часу банку не повернені, тим самим, враховуючи що Договір (Заява) не є розірваним або припиненим згідно правових підстав визначених ст.ст.599, 651, 654 ЦК України, відсутні підстави для припинення щомісячного нарахування відсотків на суму простроченої заборгованості по кредиту, як плату за весь час фактичного користування кредитними коштами. У зв`язку з цим, обставини, на які відповідач посилається в своєму запереченні, не відповідають дійсності, а позовні вимоги Банку підлягають задоволенні в повному обсязі. Щодо наданого Банком розрахунку заборгованості повторно зауважив, що розрахунок заборгованості не є первинним документом за своєю природою, а є інформаційним документом по факту обробки фактичного операційного руху грошових коштів по рахунках кредитної угоди, а також відображує стан нарахувань в певні періоди часу, тому Банком було надано виписку по рахунку. Банківська виписка має статус первинного документу, що підтверджено Переліком типових документів, затвердженого наказом Мін`юсту від 12.04.12р №578/5, згідно якого до первинних документів, які фіксують факт виконання госоперацїї та служать підставою для записів у регістрах бухобліку і в податкових документах, віднесені: - касові, банківські документи; - повідомлення банків; - виписки банків; - корінці квитанцій і касових чекових книжок. Із виписки вбачається, що Відповідач знімав кредитні кошти, потім частково погашав заборгованість за договором і знову користувався кредитними коштами. Користуючись кредитними коштами, відповідачу були добре відомі і зрозумілі умови договору, а тому його твердження щодо не знання тарифів, умов та правил не відповідають дійсним обставинам справи. Повторно зазначає, що в розрахунку заборгованості, в колонці під назвою «сума комісії та пені» фактично зазначено лише пеню, оскільки нарахування комісії умовами кредитного договору не передбачено. Щодо одночасного нарахування штрафу та нені повторно, посилаючись на ст.ст.526, 549, 626, 627 ЦК України - визначено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог закону, інших правових актів, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або іншими звичайно ставляться. Таким чином, при укладенні кредитного договору між банком і клієнтом - позичальником дотримується принцип свободи договору. А саме, позичальник є вільним у заключенні даного договору, виборі контрагента та визначенні умов договору, підписуючи кредитний договір він погоджується з усіма умовами, передбаченими кредитним договором. Вказує, що заперечення відповідача, про незаконність нарахування одночасно пені та штрафу, яке ґрунтується на ст.61 Конституції України, є помилковим, оскільки згідно законодавством України пеня і штраф є формами неустойки, але не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. Більше того, загальновизнаним є поділ юридичної відповідальності за галузевою структурою права на такі основні види: цивільно-правову, кримінальну, адміністративну та дисциплінарну. Виходячи зі змісту цього тлумачення не можуть бути ототожнюється санкцій і вид відповідальності. Пеня та штраф не є окремими видами відповідальності, а є різновидом штрафних санкцій. У межах одного виду відповідальності можуть застосовуватися різний набір санкцій. Тлумачення неможливості одночасного застосування штрафу та пені прямо суперечить установленому законодавця, який в законах України прямо передбачає можливість одночасного застосування пені та штрафу. Крім того, вказує, що одночасне стягнення штрафу і пені не суперечить ст.61 Конституції України, оскільки відповідно до статті 549 ЦК України пеня і штраф є формами неустойки, а згідно зі статтею 230 ЦК України - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. Таким чином, штраф і пеня є окремими видами неустойки. Штраф застосовується за порушення виконання зобов`язання, а пеня - за несвоєчасність виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Банк встановлює в якості забезпечення виконання зобов`язання за кредитним договором неустойку як самостійний вид юридичної відповідальності, тобто загальний розмір фінансової санкції за невиконання умов договору. Щодо не списання відсотків та штрафів по кредитному договору зазначає, що договір, оформлений ще 21.12.2010р, остання звірка паспортних даних здійснювалася саме при укладенні договору, тому при подачі позову до суду, у Банка була відсутня достовірна інформація про адресу за якою на час початку проведення терористичної операції проживав Відповідач, Банк не маючи доступу до інформації про місце перебування, проживання боржника станом на 14.04.2014р фактично не мав підтверджуючих документів для прийняття рішення про зупинення нарахувань. На сьогоднішній день Боржник до Банку з метою списання штрафних санкцій не звертався, хоча Банком і налаштовано прийняття таких заяв як через відділення Банку так і шляхом подачі заяви через сайт Банку. Просить задовольнити позовні вимоги Банку в повному обсязі. Відповідачка [PERSON] уточнений позов АТ КБ «ПриватБанк» визнала частково, надала суду відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що згідно наданих Розрахунків заборгованості за договором №б/н від 21.12.2010р (станом на 30.11.2015р та станом на 31.10.2018р), укладеному між Банком та клієнтом - [PERSON] , залишок поточної заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), становить 2452,07грн, яку вважає обґрунтованою та правильною, у зв`язку з чим визнає саме у цьому розмірі. Але згідно первісного позову, а також згідно уточненої позовної заяви від 02.11.2018р позивачем АТ КБ «Приватбанк» заявлено вимогу про стягнення з неї суми заборгованості за кредитом у розмірі 2755,28грн. Крім того зазначила, що згідно змісту позовної заяви АТ КБ «Приватбанк» та Довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», базова процентна ставка за наданим їй Банком кредитом становить 2,5% на залишок заборгованості на місяць (тобто 30% за рік) з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Згідно наданих Розрахунків заборгованості за договором №б/н від 21.12.2010р (станом на 30.11.2015р та станом на 31.10.2018р), укладеному між Банком та нею ( [PERSON] ), залишок поточної заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), становить 2452,07грн. Таким чином, проценти за отриманий кредит почали нараховуватись їй як позичальнику з 21.06.2013р у розмірі 2,5% на залишок заборгованості на місяць (тобто 30% рік). З позовною заявою про стягнення з неї ( [PERSON] ) суми заборгованості за кредитним договором по цій справі позивач АТ КБ «Приватбанк» звернувся до Краматорського міського суду 27.01.2016р, при цьому позивачем було обчислено період заборгованості по 30.11.2015р включно. Відповідно до п.2.1.1.12.6 Умов та правил надання банківських послуг, затверджених наказом від 06.03.2010р за №СП-2010-256, Банк нараховує відсотки у розмірі, встановленому Тарифами Банку, із розрахунку 360 календарних днів в році. Таким чином, вважає, що за період з 21.06.2013р по 31.10.2018р розмір нарахованих процентів мав складати 4003грн = 2452,07 х 30% / 360 х 1959 (де: 2452,07грн - сума залишку неповернутого кредиту; 30% - базова процентна ставка на рік на залишок заборгованості за наданий кредит; 360 - кількість днів у році згідно п. 2.1.1.12.6 Умов; 1959 - кількість днів за період нарахування позивачем відсотків за наданий кредит з 21.06.2013р по 31.10.2018р). При цьому, згідно наданих позивачем Розрахунків заборгованості, розмір сплачених нею ( [PERSON] ) процентів за період з червня 2013 року по жовтень 2018 року складає 10499,89грн, тому, вважає, що загальна сума заборгованості зі сплати процентів за визначений позивачем період складає 0грн. Однак, вказує, що позивачем заявлено вимогу про стягнення з неї суми заборгованості по процентам за користування кредитом за період з липня 2013 року по жовтень 2018 року у розмірі 121240,09грн. Вважає, що розмір процентів за вказаним позовом обчислений позивачем необґрунтовано та безпідставно, а тому заперечує проти даної позовної вимоги у заявленому розмірі. Також вказує, що згідно наданої позивачем Довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», строк внесення щомісячних платежів до 25 числа місяця, наступного за звітним. Згідно наданого позивачем Розрахунку заборгованості останній платіж нею ( [PERSON] ) було здійснено 26.07.2014р у розмірі 100грн, тому наступний платіж вона повинна була здійснити до 25.09.2014р. Оскільки до 25.09.2014р нею як позичальником не було здійснено черговий платіж, тому, згідно ч.1 ст.612 ЦК України, з 26.09.2014р вона є боржником, що прострочив виконання зобов`язання. Оскільки з 26.09.2014р вона не здійснювала погашення кредиту шляхом здійснення щомісячного платежу, тому 24.04.2015р (211-й день з дня виникнення заборгованості) вона ( [PERSON] ) повинна була повернути суму кредиту у повному обсязі, а так як 24.04.2015р нею ( [PERSON] ) не було повернуто суму кредиту у повному обсязі, тому з 25.04.2015р вся сума кредиту у повному обсязі вважається простроченою. При цьому, згідно п.1.1.5.21, п.2.1.1.12.6.4 Умов, з 25.04.2015р на залишок заборгованості (сума кредиту у повному обсязі) нараховується пеня у розмірі, визначеному у п.2.1.1.12.6.1 Умов, а проценти за користування Кредитом не нараховуються. Вважає, що за період з 21.06.2013р по 24.04.2015р розмір нарахованих процентів мав складати 1375,20грн = 2452,07 х 30% / 360 х 673 (де: 2452,07грн - сума залишку неповернутого кредиту; 30% - базова процентна ставка на рік на залишок заборгованості за наданий кредит; 360 - кількість днів у році згідно п.2.1.1.12.6 Умов; 673 - кількість днів за період нарахування позивачем відсотків за наданий кредит з 21.06.2013р по 24.04.2015р. При цьому, згідно наданих позивачем Розрахунків заборгованості, розмір сплачених нею процентів за період з червня 2013 року по жовтень 2018 року складає 10499,89грн. Таким чином, загальна сума заборгованості зі сплати процентів за визначений позивачем ПАТ КБ «Приватбанк» період складає 0грн. В той же час розмір надмірної переплати за відсотками, яка має бути повернути нею Банком, складає 9124,69грн = 10499,89грн - 1375,20грн. Однак, згідно позову, Банком заявлено вимогу про стягнення з неї суми заборгованості по процентам за користування кредитом за період з липня 2013 року по жовтень 2018 року у розмірі 121240,09грн, хоча згідно вимог Умов, у період з 25.04.2015р і, зокрема, по 31.10.2018р, проценти за кредитом взагалі не нараховуються. Вважає, що розмір процентів за вказаним позовом обчислений позивачем необґрунтовано та безпідставно, а тому вона заперечує проти даної позовної вимоги у повному обсязі. Також зазначила, що згідно змісту позовної заяви АТ КБ «Приватбанк» та Довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», базова процентна ставка за наданим Банком кредитом становить 2,5% на залишок заборгованості на місяць (тобто 30% за рік) з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Проте позивачем взагалі не повідомлено суду, а також не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження дати кінцевого терміну повернення кредиту, що відповідає строку дії картки. В той же час, як було зазначене вище, згідно п.2.1.1.12.4 Умов, оскільки з 26.09.2014р нею не здійснювалось погашення кредиту шляхом здійснення щомісячного платежу, тому 24.04.2015р (211-й день з дня виникнення заборгованості) вона повинна була повернути суму кредиту у повному обсязі. Оскільки 24.04.2015р нею не було повернуто суму кредиту у повному обсязі, тому з 25.04.2015р вся сума кредиту у повному обсязі вважається простроченою. Таким чином, виходячи з п.2.1.1.12.4 Умов, змінився строк виконання її зобов`язань з повернення кредиту, а саме - кінцевий строк повернення заборгованості за кредитом змінився із кінцевого строку дії картки (не повідомленого та не доведеного позивачем) на новий термін - 24.04.2015р. Після зміни строку виконання зобов`язання усі наступні платежі, передбачені графіком сплати щомісячних платежів не мали правового значення, оскільки згідно п.2.1.1.12.4 Умов вона була зобов`язана повернути кредит повному обсязі 24.04.2015р й усі наступні щомісячні платежі за графіком після виникнення обставин, передбачених п.2.1.1.12.4 Умов, не підлягали виконанню. Таким чином, після виникнення обставин, передбачених п.2.1.1.12.4 Умов, кредитний договір 25.04.2015р припинив свою дію та позивач АТ КБ «Приватбанк» втратив з цього часу можливість нарахування та стягнення з неї відсотків за кредитним договором, оскільки нарахування процентів за користування кредитними коштами поза строком дії кредитного договору не передбачено. Проте згідно уточненої позовної заяви від 02.11.2018р позивачем заявлено вимогу про стягнення з неї суму заборгованості по процентам за користування кредитом за період з липня 2013 року по жовтень 2018 року у розмірі 121240,09грн, хоча за вищевикладених обставин, у період з 25.04.2015р і жовтень 2018 року, позивач АТ КБ «Приватбанк» втратив можливість нарахування та стягнення з неї відсотків за кредитним договором. За даних обставин вважає, що розмір процентів за вказаним позовом обчислений позивачем необґрунтовано та безпідставно, а тому заперечує проти даної позовної вимоги у повному обсязі. Крім того зазначила, що згідно позовної заяви, а також уточненої позовної заяви від 02.11.2018р позивач просить суд стягнути суму заборгованості за пенею та комісією у розмірі 300грн, штрафу у розмірі 500грн (фіксована частина) та штрафу у розмірі 6214,77грн (процентна складова). Вважає, що позовна вимога до неї про стягнення водночас суми заборгованості за пенею та комісією у розмірі 300грн, штрафу у розмірі 500грн (фіксована частина) та штрафу у розмірі 6214,77грн (процентна складова) не ґрунтується на законі та суперечить нормам статті 61 Конституції України, а тому ці вимоги не можуть бути задоволені у заявленому розмірі. До того ж вимоги Банку про стягнення з неї, суму заборгованості за пенею та комісією у розмірі 300грн, штрафу у розмірі 500грн (фіксована частина) та штрафу у розмірі 6214,77грн (процентна складова), суперечать вимогам Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», який набрав чинності 15.10.2014 року. Просить задовольнити частково позовні вимоги Банку, а саме, в частині стягнення суми заборгованості з неповернутого кредиту у розмірі 2452,07грн. В іншій частині позовних вимог - просить відмовити. Представник відповідача [PERSON] підтримав відзив відповідачки в повному обсязі та в судовому засіданні надав пояснення, аналогічні поясненням, викладеним у відзиві на позовну заяву. Вислухавши пояснення представників сторін, вивчивши позовну заяву та оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд вважає, що у задоволені позову слід відмовити, зважаючи на таке. Відповідно до ст.ст.1054, 1049 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно зі ст.627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч.1 ст.628 ЦК України). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст.629 ЦК України). Так судом встановлено, що 21.12.2010р між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] укладено кредитний договір № б/н, який оформлений у вигляді Заяви-анкети про приєднання до Умов і правил надання банківських послуг, яка фактично є кредитним договором, що укладено у письмовій формі та підписано сторонами. Відповідно до умов якого кредитний договір складається з Анкети-заяви, Довідки про умови кредитування, Умов і правил надання банківських послуг. За цим договором ПАТ КБ «ПриватБанк» надав відповідачці грошові кошти у вигляді кредитного ліміту на платіжну картку, за умовами якої передбачено сплату відсотків в розмірі, зазначеному в Тарифах, що діють на дату нарахування. З виписки за картковим рахунком [PERSON] , судом встановлено, що банк надав відповідачці кредит у розмірі 2800грн. Згідно з Тарифами обслуговування платіжної картки « Кредитка Універсальна, 55 днів пільгового періоду» базова процентна ставка на місяць складала 2,5 відсотка, тобто 30 відсотків на рік. З наданого позивачем розрахунку убачається, що за період з 21.05.2013р по 31.08.2014р нарахування відсотків здійснювалось відповідно до Тарифів, що діяли до 01.09.2014р, щомісячна процентна ставка складала 2,5% у місяць, тобто 30% на рік. За період з 01.09.2014р нарахування відсотків здійснювалось відповідно до Тарифів, що діяли до 01.04.2015р, щомісячна процентна ставка складала 2,9% у місяць, тобто 34,80% на рік (згідно розрахунку позивача). Починаючи з 01.04.2015р нарахування відсотків відповідачці здійснювалось відповідно до Тарифів, що діяли з 01.04.2015р, щомісячна процентна ставка складала 3,6% у місяць, тобто 43,20% на рік (згідно розрахунку позивача). Згідно з п.п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Умов і правил надання банківських послуг клієнт надає свою згоду на те, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, і клієнт надає право банку в любий момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт. Підписання договору є прямою та безумовною згодою клієнта відносно прийняття любого розміру кредитного ліміту, установленого банком. Відповідно до анкети-заяви, особа, яка її підписала, зобовязана виконувати умови і правила надання банківських послуг, а також регулярно ознайомлюватися з їх змінами на сайті ПАТ КБ «ПриватБанк». Однак, відповідно до ч.4 ст.11 Закону України «Про захист прав споживачів» у договорі про надання споживчого кредиту може зазначатися, що відсоткова ставка за кредитом може змінюватися залежно від зміни облікової ставки Національного банку України або в інших випадках. Про зміну відсоткової ставки за споживчим кредитом споживач повідомляється кредитодавцем письмово протягом семи календарних днів з дати її зміни. Без такого повідомлення будь-яка зміна відсоткової ставки є недійсною. Відповідно до ст.1056? ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено кредитором в односторонньому порядку. Умова договору щодо права кредитора змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною (ч.3 ст.1056? ЦК України). У разі застосування змінюваної процентної ставки кредитор самостійно, з визначеною у кредитному договорі періодичністю, має право збільшувати та зобов`язаний зменшувати процентну ставку відповідно до умов і в порядку, встановлених кредитним договором. Кредитодавець зобов`язаний письмово повідомити позичальника, поручителя та інших зобов`язаних за договором осіб про зміну процентної ставки не пізніш як за 15 календарних днів до дати, з якої застосовуватиметься нова ставка. У кредитному договорі встановлюється порядок розрахунку змінюваної процентної ставки із застосуванням погодженого сторонами індексу. Порядок розрахунку змінюваної процентної ставки повинен дозволяти точно визначити розмір процентної ставки за кредитом на будь-який момент часу протягом строку дії кредитного договору. Кредитор не має права змінювати встановлений кредитним договором порядок розрахунку змінюваної процентної ставки без згоди позичальника (ч.4 ст.1056? ЦК України) З матеріалів справи убачається, що при укладенні договору сторонами узгоджена базова процентна ставка у розмірі 2,5% на місяць, тобто 30% на рік, що підтверджується підписаною сторонами Довідкою про умови кредитування з використанням платіжної картки «Кредитка Універсальна». В матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо належного письмового повідомлення божника про збільшення розміру процентної ставки за користування кредитом в односторонньому порядку. Звертаючись до суду з позовом щодо стягнення заборгованості та обґрунтовуючи свої вимоги щодо розміру відсотків позивач зазначав, що розміщення на сайті банківської установи відповідної інформації є належним повідомленням боржника відсоткової ставки. Проте це ні є належним повідомленням боржника про збільшення відсоткової ставки у розумінні ст.11 Закону України «Про захист прав споживачів». Отже, позивачем нараховувались проценти у розмірі більшому, ніж було визначено умовами договору, всупереч ст.1056? ЦК України щодо заборони збільшення банком процентної ставки в односторонньому порядку. З розрахунку заборгованості вбачається, що відповідачкою на час дії відсоткової ставки 34,80% та 43,20 % погашення заборгованості не здійснювалося. З наявної в матеріалах справи анкети-заявці про приєднання до умов та правил надання банківських послуг убачається, що сторонами обумовлено проценту ставку за користуванням кредитом 30% річних на залишок заборгованості. Тобто, виходячи з процентної ставки за весь час користування кредитом 30% річних та кількості днів за період з 01.09.2014р (дати першого підвищення відсоткової ставки за користування кредитом) по 31.10.2018р, яка складає 1521 днів, заборгованість по відсоткам за користування кредитом становить 4689,64грн. з наступного розрахунку: - 2755,28грн (заборгованість за кредитом) х 30% : 360 днів (передбачених п.5.5 «Правил користування платіжною карткою») х 1521 день=3492,31грн; - разом із заборгованістю за процентами станом на 01.09.2014р (накопичувальним підсумком) загальна заборгованість за процентами складає 4689,64грн = (3492,31грн + 1197,33грн). Таким чином, загальна заборгованість за кредитом № б/н від 21.12.2010 року станом на 31.10.2018 року становить 7444,92грн. = 2755,28грн. (заборгованість за кредитом) + 4689,64грн. (заборгованість по процентам за користування кредитом). Однак, як вбачається з наданого позивачем розрахунку заборгованості станом на 31.10.2018 року, відповідачкою в період з 01.03.2018 року по 31.10.2018 рік було сплачено в рахунок погашення заборгованості за кредитом 10884,25грн., що перевищує розмір заборгованості зазначений вище. Щодо позовних вимог в частині стягнення пені та штрафів суд зазначає наступне. Відповідно до ст.2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02.09.20114р №1669-VII, на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості і зобовязань за кредитними договорами та договорами позики у період з 14.04.2014р громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14.04.2014р з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористичної операції, а також юридичним особам підприємцям, що проводять (проводили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 05.11.2014р №1079 було зупинене дію розпорядження Кабінету Міністрів України від 30.10.2014р №1053. Таким чином, відповідно до Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02.09.2014р №1669-VII за період з 14.04.2014р нарахування пені та штрафів нараховані на основну суму заборгованості із зобовязань за кредитними договорами і договором позики у період проведення антитерористичної операції, банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов`язані скасувати. Таким чином, за період з 14.04.2014р по 31.10.2018р не підлягають задоволенню вимоги про стягнення з відповідачки заборгованості за пенею та комісією 300 грн., штрафів: штраф (фіксована частина) в сумі 500грн, штраф (процентна складова) в розмірі 6214,77грн. Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що відповідачка [PERSON] свої зобов`язання за кредитним договором №б/н від 21.12.2010р виконала у повному обсязі, а тому вимоги позивача щодо стягнення з неї заборгованості, є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed