Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-23 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» (далі - ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів») звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] та просив стягнути з відповідача заборгованість за укладеним з Публічним акціонерним товариством «АКТАБАНК» кредитним договором № 170696 від 04.06.2013 року в сумі 13626, 27 грн., яка виникла через неналежне виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за кредитними договорами, посилаючись на договір відступлення права вимоги за вказаним кредитним договором. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 13 квітня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. \~ \~ \~ \~\~Представник позивача до суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність, не заперечує проти заочного розгляду справи. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином в порядку, встановленому\~статтею 128 ЦПК України, не повідомив причини неявки, відзиву не подала. \~ \~ \~ \~Згідно вимог\~статті 280 ЦПК України\~суд вважає за можливе ухвалити по цій справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків. \~ \~ \~ \~Згідно зі\~статтею 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 536 ЦК України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, розмір яких встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Як встановлено судом, 04 червня 2013 року між Публічним акціонерним товариством «Актабанк» та [PERSON] укладено кредитний договір № 170696 на споживчі потреби (а.с. 4-10 - копія договору з додатками). \~ \~ \~ \~Відповідно до умов договору (стаття 2 договору), банк відкрив відповідачу картковий рахунок у валюті гривні, на умовах тарифного пакету «Миттєва готівка». \~ \~ \~ \~Процентна ставка за кредитом встановлюється у розмірі 0,01% річних та включається в суму щомісячного платежу. \~ \~ \~ \~Кредит надається позивальнику на споживчі потреби. \~ \~ \~ \~Згідно статті 5 договору, у разі прострочення позичальником строків погашення щомісячного платежу/частини щомісячного платежу, банк має право вимагати від клієнта сплати штрафу у розмірі 150 гривень за кожний прострочений щомісячний платіж або його частину на строк більше 5 (календарних) днів при сумі простроченого щомісячного платежу більше 15 грн. Сплата штрафу здійснюється шляхом зарахування коштів на відповідні рахунки банка згідно п. 3.7 цього договору в розмірі та черговості, вказаному в п. 5.1 та 3.9 цього договору. \~ \~ \~ \~Доказів на спростування факту укладення вказаного договору та отримання кредитних коштів відповідачем не надано. \~ \~ \~ \~Договір між сторонами був укладений відповідно до вимог\~статті 634 ЦК України. \~ \~ \~ \~Згідно частини першої\~статті 510 ЦК України, сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор. Законодавством також передбачені порядок та підстави заміни сторони (боржника чи кредитора) у зобов`язанні. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту першого частини першої\~статті 512 ЦК України\~кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). \~ \~ \~ \~Відступлення права вимоги по суті - це договірна передача зобов`язальних вимог первісного кредитора новому кредитору. Відступлення права вимоги відбувається шляхом укладення договору між первісним кредитором та новим кредитором. \~ \~ \~ \~Частиною першою\~статті 1077 ЦК України\~передбачено, що за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). \~ \~ \~ \~Згідно\~статті 514 ЦК\~до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до постанови Правління Національного банку України від 15 січня 2015 року № 19 «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію ПАТ «Актабанк» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення від 16 січня 2015 року № 6 «Про початок процедури ліквідації ПАТ «Актабанк» та призначення уповноваженої особи Фонду на ліквідацію банку». \~ \~ \~ \~23 березня 2018 року між Публічним акціонерним товариством «Актабанк», як банком, та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», як новим кредитором, було укладено договір відступлення права вимоги № 2 (а.с. 19-21 - копія договору), згідно якого до останнього перейшло право грошової вимоги до боржників за кредитними договорами, вказаними у реєстрі боржників, укладеними між кредитором і боржниками. \~ \~ \~ \~Згідно пункту 2.1 договору відступлення права вимоги, банк відступив шляхом продажу новому кредитору належні банку, а новий кредитор у обсязі та на умовах, визначених цим договором, права вимог банку до позичальників, заставодавців та поручителів, зазначених у додатку № 1 до цього договору, надалі - за текстом - боржники, включаючи права вимоги до правонаступників боржників, спадкоємців боржників, страховиків або інших осіб, до яких перейшли обов`язки боржників або які зобов`язані виконати обов`язки боржників, за кредитними договорами, договорами про надання кредиту (овердрафту), договорами поруки та договорами застави, з врахуванням усіх змін, доповнень і додатків до них, згідно реєстру у додатку № 1 до цього договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до Витягу з Реєстру боржників до договору відступлення права вимоги від 23 березня 2018 року, ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» набуло права грошової вимоги до [PERSON] за кредитним договором № 170696 від 04.06.2013 року (а.с. 21 - копія витягу). \~ \~ \~ \~27 березня 2018 року позичальнику було повідомлено про зміну кредитора та рахунки нового кредитора (а.с. 16 - копія повідомлення). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 536 ЦК України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, розмір яких встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Згідно\~статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). \~ \~ \~ \~Положеннями частини першої\~статті 610 ЦК України\~визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Згідно частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. \~ \~ \~ \~Частиною другою\~статті 1056-1 ЦК України\~встановлено, що розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. \~ \~ \~ \~Згідно частини першої\~статті 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення. \~ \~ \~ \~Судом встановлено факт невиконання належним чином зобов`язань по поверненню кредитних коштів відповідачем. \~ \~ \~ \~У зв`язку порушеннями зобов`язань за кредитним договором відповідач [PERSON] має заборгованість за кредитним договором № 170696 від 04 червня 2013 року в сумі 13626, 27 грн., з яких: -9996, 41 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу; -0,00 грн. - сума заборгованості за відсотками; -100,00 грн. - штрафи. \~ \~ \~ \~Доказів на спростування наданого позивачем розрахунку заборгованості та належного виконання зобов`язань за кредитним договором відповідачем суду не надано. \~ \~ \~ \~Що стосується вимоги банку про стягнення заборгованості по комісії у сумі 3529,86 грн., то суд звертає увагу на наступне. \~ \~ \~ \~За положеннями абзацу 3 частини четвертої\~статті 11 Закону України «Про захист прав споживачів»\~кредитодавцю забороняється встановлювати в договорі про надання споживчого кредиту будь-які збори, відсотки, комісії, платежі тощо за дії, які не є послугою у визначенні цього\~Закону. Умова договору про надання споживчого кредиту, яка передбачає здійснення будь-яких платежів за дії, які не є послугою у визначенні цього\~Закону, є нікчемною. \~ \~ \~ \~Згідно із цим Законом послуга - це діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб; споживчий кредит - це кошти, що надаються кредитодавцем (банком або іншою фінансовою установою) споживачеві на придбання продукції (пункти 17 і 23 статті 1). \~ \~ \~ \~Отже, послугою з надання споживчого кредиту є діяльність банку або іншої фінансової установи з передачі споживачу коштів на придбання продукції для його особистих потреб, а тому встановлення кредитором будь-яких зборів, відсотків, комісій, платежів за інші дії, ніж надання коштів на придбання продукції, є незаконним, а такі умови споживчого кредиту є нікчемними і не потребують визнання недійсними. \~ \~ \~ \~Такий правовий висновок, викладений Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року по справі № 6-2071цс16.\~\~До аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 09 грудня 2019 року у справі № 524/5152/15 зробив висновок, що положення кредитного договору про сплату позичальником на користь банку комісій у вигляді винагороди за\~\~додатковий моніторинг погашення кредиту та за резервування ресурсів є нікчемними, оскільки вказані платежі є платою, встановлення якої було заборонено частиною третьою\~статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність», частиною четвертою\~статті 11 Закону України «Про захист прав споживачів»\~і пунктом 3.6 Правил надання банками України інформації споживачу про умови кредитування та сукупну вартість кредиту, затверджених\~постановою правління Національного банку України від 10 травня 2007 року № 168, які були чинними на момент укладення спірного кредитного договору, а встановлення всупереч вимогам нормативно-правових актів цих невиправданих платежів спрямоване на незаконне заволодіння грошовими коштами фізичної особи-споживача, як слабкої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах, отже такі умови договору порушують публічний порядок, тому є нікчемними. \~ \~ \~ \~У зв`язку з вищевикладеним висновком суд вбачає відсутність підстав для задоволення позовних вимог про стягнення заборгованості по комісії за користування кредитом з позичальника. \~ \~ \~ \~Оскільки суд дійшов висновку про нікчемність положень кредитного договору, якими встановлена комісія за користування кредитом, відсутні підстави для задоволення вимог про визнання таких положень недійсними у судовому порядку, оскільки\~статтею 215 ЦК України\~передбачено, що нікчемний правочин є недійсним в силу закону і визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. \~ \~ \~ \~Такий висновок узгоджується із висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 04 червня 2019 року у справі № 916/3156/17 (провадження № 12-304гс18), відповідно до якого визнання недійсним нікчемного правочину, не є способом захисту прав та інтересів, установленим законом. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, позовні вимоги банку в частині позову про стягнення з [PERSON] заборгованості з комісій за супроводження кредитом задоволенню не підлягають (постанови Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 314/3057/16-ц (провадження № 61-14985св19), від 01 квітня 2020 року у справі № 289/545/17 (провадження № 61-1191св17). \~ \~ \~ \~Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша\~статті 2 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Враховуючи, що цивільне судочинство згідно частин першої-третьої\~статті 12 ЦПК України\~здійснюється на засадах змагальності сторін та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, так як відповідно до частини шостої\~статті 81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, беручи до уваги, що обставини, на які посилається позивач, як на підстави для задоволення позову, частково знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. \~ \~ \~ \~Згідно частини першої\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. \~ \~ \~ \~Позивачем заявлено вимогу про відшкодування судових витрат: судового збору в сумі 2102,00 грн., сплачений ним при подачі позову (а.с. 2), тому оскільки позов підлягає задоволенню частково, суд з врахуванням положень\~статті 141 ЦПК України\~вважає можливим відшкодувати позивачу понесені витрати в сумі 1557,48 грн. (10096,41 грн. (сума боргу, стягнута судом) * 2102,00 грн. (сума судового збору, сплачена позивачем) / 13626,27 грн. (сума боргу, заявлена до стягнення). \~ \~ \~ \~

Outcome: partial