Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-04 00:00:00

Позиція сторін у справі В березні 2021 року [PERSON] , громадянка Республіки Молдова, звернулася до Білгород-Дністровського міськрайонного суду з позовною заявою до Старокозацької сільської ради та просить суд: встановити факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] , яка померла [INFO] , є матір`ю [PERSON] , [INFO] ; в порядку спадкування за заповітом визнати за [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) право власності на земельну ділянку № [NUMBER] в масиві № [NUMBER] Крутоярівської сільської ради Білгород-Дністровського району, кадастровий номер 5120883800:01:002:0080, площею 2,32 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, згідно з Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ІІ-ОД № 033909 виданого 12.01.2004 року. Обґрунтовуючи свої вимоги [PERSON] посилається на те, що вказана земельна ділянка за життя належала її матері [PERSON] , яка померла [INFO] та в 2007 році склала заповіт яким все належне їй на день смерті майно заповіла [PERSON] . Однак через втрату свідоцтва про укладення шлюбу за яким позивачка змінила прізвище, а згодом і громадянство, вона не може підтвердити факт того, що [PERSON] була її матір`ю. Витрачений час на зібрання документів призвів до пропуску позивачкою строку на звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини. Як наслідок, відновити свідоцтво про реєстрацію шлюбу, який був розірваний в 1986 році, позивачці так і не вдалося, наразі захистити свої спадкові права вона може лише шляхом звернення до суду. Процесуальні дії Ухвалою суду від 16.03.2021 року провадження по справі було відкрито та визначено загальний порядок її розгляду з призначенням підготовчого судового засідання. 01 квітня 2021 року до канцелярії суду надійшла уточнена позовна заява [PERSON] . Ухвалою суду\~від 07.04.2021\~року було\~задоволено клопотання\~позивачки [PERSON] та\~витребувано від\~Білгород-Дністровської\~районної\~державної\~нотаріальної контори\~Одеської\~області копію спадкової справи до майна [PERSON] , яка померла [INFO] . 20.04.2021 року до суду надійшла копія спадкової справи від Білгород-Дністровської районної державної нотаріальної контори Панаінте М.Т. 23 квітня 2021 року до канцелярії суду надійшло клопотання позивачки з проханням долучити до матеріалів справи копію Заповіту [PERSON] від 16.08.2011 року. Ухвалою суду від 28.04.2021 року було закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті. 29 квітня 2021 року до канцелярії суду надійшло клопотання Старокозацької сільської ради з проханням справу розглянути без участі представника сільської ради, заперечень не має. У судове засідання 05.05.2021 року сторони не з`явились. В матеріалах справи наявна заява позивачки з проханням справу розглянути без неї та задовольнити позов. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі. У відповідності з ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини справи Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] видане 17.04.2012 року виконавчим комітетом Крутоярівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, актовий запис 13. Згідно з свідоцтвом про народження серії [NUMBER] видане 05.06.1959 року Крутоярівською сільською радою, [PERSON] , [INFO] , є рідною донькою [PERSON] . Згідно з свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] видане 23.07.2004 року відділом запису актів громадянського стану Криулень, 421, Республіки Молдова, 28.11.1986 року був розірваний шлюб між [PERSON] та [PERSON] , [INFO] . Відповідно до паспорту громадянки Республіки Молдова [PERSON] , [INFO] , номер [NUMBER] , [PERSON] народилась в Україні. Головне Управління ДФС в Одеській області 29.01.2019 року присвоїв [PERSON] реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] . За даними спадкової справи № 317/2012 до майна [PERSON] , яка померла [INFO] , заведена Білгород-Дністровською районною державною нотаріальною конторою Одеської області, 26 липня 2007 року [PERSON] склала Заповіт яким все належне їй на день смерті майно заповідає [PERSON] . Вказаний заповіт був посвідчений секретарем виконкому Крутоярівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області Берегой С.М., реєстровий номер 150. 16 серпня 2011 року [PERSON] склала ще один Заповіт яким належний їй житловий будинок [ADDRESS] вона заповіла [PERSON] , [INFO] . Вказаний заповіт був посвідчений секретарем виконкому Крутоярівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області Руссу Д.М., реєстровий номер 670. З матеріалів спадкової справи вбачається, що 14.08.2012 року батьки неповнолітньої [PERSON] звернулись до нотаріусу в інтересах доньки з заявою про прийняття спадщини у вигляді житлового будинку. 12 січня 2004 року на підставі Розпорядження Білгород-Дністровської РДА Одеської області від 11.03.2003 року № 309/2003, [PERSON] була передана у приватну власність земельна ділянка площею 2,32 га, що розташована на території Крутоярівської сільської ради масив № [NUMBER] , ділянка № [NUMBER] , для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Вказана земельна ділянка зареєстрована відділом Держгеокадастру у Білгород-Дністровському районі Одеської області за [PERSON] , кадастровий номер 5120883800:01:002:0080. Позиція суду та оцінка аргументів сторін Згідно з статтею 1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за\~заповітом чи\~за законом\~має право\~прийняти спадщину\~або не\~прийняти її. Згідно з\~частинами 1-2\~ст.\~1236\~ЦК України,\~заповідач має\~право охопити\~заповітом права\~та обов`язки,\~які йому\~належать на\~момент складення\~заповіту,\~а також\~ті права\~та обов`язки,\~які можуть\~йому належати\~у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. На підставі ч. 5 ст.\~1268\~ЦК України спадщина належить спадкоємцю незалежно від часу її прийняття з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст.\~1225\~ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Виходячи з загальних положень національного законодавства про спадкове право, суд вважає, що своїм заповітом [INFO] [PERSON] , у випадок своєї смерті, розпорядилась всіма належними їй правами на користь [PERSON] , а вже в 2011 році вона відокремила заповідальне право на житловий будинок заповівши його [PERSON] . Разом з цим, все інше належне на день смерті майно [PERSON] вважається таким, що заповідане [PERSON] на підставі Заповіту 26.07.2007 року. Таким чином, [PERSON] є спадкоємцем за заповітом земельної ділянки з кадастровим номером 5120883800:01:002:0080. Щодо встановлення факту родинних відносин, суд вважає його доведеним, оскільки вказані розбіжності в написанні імені позивачки « [PERSON] » та « [PERSON] » виникли внаслідок перекладу її імені з української на російську та на молдавську мови, а потім ще отримання громадянства Республіки Молдова. Враховуючи рік народження позивачки, дані свідоцтва про народження та Заповіту, суд вважає що [PERSON] дійсно є донькою [PERSON] , яка померла [INFO] . Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.\~315\~ЦПК\~України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. У відповідності до п. 1 постанови Пленуму ВСУ від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; - заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Згідно з\~п.23\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30.05.2008\~року №\~7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування»,\~свідоцтво про\~право на\~спадщину видається\~за письмовою\~заявою спадкоємців,\~які прийняли\~спадщину в\~порядку,\~установленому цивільним\~законодавством.\~За наявності\~умов для\~одержання в\~нотаріальній конторі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину вимоги\~про визнання\~права на\~спадщину судовому\~розглядові не\~підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ч. 2 ст. 14 Конституції України\~та ч. 2 ст. 1 Земельного Кодексу України, право власності на землю гарантується, це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до Закону. Відповідно до пункту «в» частини 3 статті 81 Земельного кодексу України,\~іноземці та\~особи без\~громадянства можуть\~набувати права\~власності на\~земельні ділянки\~відповідно до\~частини другої\~цієї статті\~у разі прийняття спадщини. Право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах із збереженням її цільового призначення, що передбачено частиною 1 статті 1225 ЦК України. Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України). Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК України). Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1\~ст. 4 ЦПК України). Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» засіб юридичного захисту має бути ефективним як на практиці, так і за законом. У рішенні Європейського суду з прав людини від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії», було зазначено що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припинення порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Визначившись з характером спірних правовідносин та нормами права, які підлягають застосуванню, враховуючи факт визнання відповідачем позовних вимог, суд вважає за необхідне задовольнити позовну заяву [PERSON] та тим самим захистити її спадкові права. Щодо судових витрат Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Разом з тим, позивачкою не заявлено вимоги про відшкодування сплаченого нею судового збору.

Outcome: approved