Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-28 00:00:00

Представник [PERSON] звернувся до суду із вищенаведеною заявою про скасування заходів забезпечення позову. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 21.09.2015 року було вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на будинок та земельну ділянку площею 0,0419 га, розташовані за адресою: [ADDRESS] (садове товариство «Трикотажник» у Дарницькому районі м. Києва), заборонивши проводити дії пов'язані з його відчуженням. Постановою Апеляційного суду м. Києва від 21.09.2018 року вказану ухвалу в частині накладення арешту на земельну ділянку скасовано, а в задоволенні іншої частини скарги відмовлено (залишено заходи забезпечення позову у вигляді арешту на будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] (садове товариство «Трикотажник» у Дарницькому районі м. Києва)). Посилаючись на те, що [PERSON] не був учасником процесу, однак його права наявністю арешту на будинок, який розташований на його земельній ділянці порушуються, вважав за можливе здійснення скасування заходів забезпечення позову за ініціативою суду та задоволення його заяви. Заявнник та його представник в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи судом повідомлялися, від останнього, на адресу суду надійшло клопотання про розгляд заяви за його відсутності. Позивач звернувся до суду із заявою про відмову у задоволенні поданої заяви та вказував на те, що [PERSON] не був учасником процесу тому не має право звертатися до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, звертав увагу на те, що правомірність дії арешту, який накладений на будинок, був предметом розгляду під час розгляду апеляційної скарги [PERSON], і апеляційний суд вказував на відсутність підстав для задоволення скарги в цій частині. Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи судом повідомлявся, через свого представника звернувся до суду із заявою про розгляд вказаної заяви за його відсутності і зазначенням про підтримку поданої заяви. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про можливість розгляду заяви за відсутності всіх учасників процесу. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Як убачається із матеріалів справи, ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 21.09.2005 року було вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на будинок та земельну ділянку площею 0,0419 га, розташовані за адресою: [ADDRESS] (садове товариство «Трикотажник» у Дарницькому районі м. Києва), заборонивши проводити дії пов'язані з його відчуженням. Постановою Апеляційного суду м. Києва від 21.09.2018 року вказану ухвалу в частині накладення арешту на земельну ділянку скасовано, а в задоволенні іншої частини скарги відмовлено (залишено заходи забезпечення позову на у вигляді арешту будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] (садове товариство «Трикотажник» у Дарницькому районі м. Києва)). Посилаючись на те, що [PERSON] не був учасником процесу, однак його права наявністю арешту на будинок, який розташований на його земельній ділянці порушуються, вважав за можливе здійснення скасування заходів забезпечення позову, в тому числі за ініціативою суду. Відповідно до ч.1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Частина 1 ст. 42 ЦПК України визначає, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Судом встановлено та не заперечувалося учасниками, що [PERSON] не є учасником процесу. З постанови Апеляційного суду м. Києва від 14.03.2018 року убачається, що підставою для відмови в задоволенні апеляційної скарги в частині скасування заходів забезпечення позову у вигляді арешту на будинок, розташованого за адресою: [ADDRESS] (садове товариство «Трикотажник» у Дарницькому районі м. Києва) є те, що матеріали справи не містять відомостей про належність [PERSON] вказаного будинку. Відповідно до змісту договору купівлі - продажу земельної ділянки від 19.09.2005 року укладеного між [PERSON] та [PERSON] останній, набув право власності земельну ділянку площею 0,0419 га, розташованої за адресою: [ADDRESS] (садове товариство «Трикотажник» у Дарницькому районі м. Києва), що й слугувало підставою для скасування заходів забезпечення позову Апеляційним судом м. Києва, в частині обтяження земельної ділянки. Матеріали справи не містять відомостей про те, що станом на 21.09.2005 року вказаний вище будинок належав [PERSON], тому суд приходить до висновку про те, що на момент вирішення питання про вжиття заходів забезпечення позову, в частині накладення арешту на будинок, права [PERSON] порушено не було. З матеріалів справи не убачається, що рішення суду про стягнення з [PERSON] боргу за договором позики виконане. Пунктом 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в спорах про зняття арешту з майна» встановлено, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. За таких обставин, з причин відсутності достовірних відомостей про те, що станом на момент вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на будинок, розташованого за адресою: [ADDRESS] (садове товариство «Трикотажник» у Дарницькому районі м. Києва), суд приходить до висновку про те, що підстав для задоволення заяви [PERSON] у суду немає, так як і немає підстав для ініціювання скасування заходів забезпечення позову судом. Окрім цього суд звертає увагу на те, що [PERSON] не позбавлений права на звернення до суду із відповідним позовом про звільнення майна з - під арешту, якщо вважає, що такий арешт порушує його права. Інші наявні в матеріалах справи докази, висновків суду не спростовують. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed