Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-22 00:00:00

Позивач Селянське (фермерське) господарство «Прометей» 06.11.2018 року звернулося до суду з позовом до відповідача [PERSON] про визнання інформації в листі б/н від 11.10.2018 року такою, що не відповідає дійсності. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на поширення відповідачем неправдивої інформації, викладеної в листі б/н від 11.10.2018 року, який був направлений відповідачем на адресу Приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Чернецького Ю.Д., а саме зазначила, що ПП «Нікос» немає будь-якої дебіторської заборгованості. Відповідач добре обізнана про господарські справи ПП «Рондо» і ПП «Нікос» та наявної між ними суперечки щодо грошової заборгованості підприємства С(Ф)Г «Прометей, а тому вона підписуючи інформацію в листі б/н від 11.10.2018 року була добре обізнана про настання негативних наслідків, як для неї, так і для ПП «Нікос», і для С(Ф)Г «Прометей». Адвокат немає права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству, як це визначається ч. 3 ст. 7 Правил адвокатської етики. Зокрема, відповідач визнає, що 01.08.2013 року керівники С(Ф)Г «Прометей» та ПП «Нікос» підписали договір № 2013/11, об`єктом оренди є замощення площею 20 м. кв., вартість оренди 1000 грн. на місяць в томі числі ПДВ (20 % - 166 грн. 67 коп.), строк оренди 5 років. Вказана у довідці інформація є документованою та істотно впливає на ділову репутацію позивача. У зв`язку з чим, просить визнати інформацію в листі в листі б/н від 11.10.2018 року такою, що не відповідає дійсності та стягнути з відповідача понесені судові витрати. Ухвалою Мар`їнського районного суду Донецької області від 08.11.2018 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Мар`їнського районного суду Донецької області від 22.01.2019 року справу передано за підсудністю до Селидівського міського суду Донецької області. Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 25.02.2019 позовну заяву прийняти до свого провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 12.04.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду. Представник позивача за довіреністю Алексєєв С.О. в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав суду клопотання про розгляд справи без його участі та додаткові пояснення, в яких зазначив, що рішенням Господарського суду Донецької області № 905/1430/18 від 14.03.2019 року з ПП «Нікос на користь підприємства С(Ф)Г «Прометей стягнуто заборгованість у розмірі 126928 (сто двадцять шість тисяч дев`ятсот двадцять вісім) грн. 88 коп. з яких: основного боргу у розмірі 52000 (п`ятдесят дві тисячі) грн.; 3% річних у розмірі 6765 (шість тисяч сімсот шістдесят п`ять) грн. 70 коп., інфляційних втрат у розмірі 68163 (шістдесят вісім тисяч сто шістдесят три) грн. 18 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 1903 (одна тисяча дев`ятсот три) грн. 93 коп. Вищевказані обставини також свідчать про недостовірність наданої відповідачем інформації та просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Надав суду заяву в якій зазначила, що вказаний спір є господарським та вона як фізична особа не підписувала жодних листів, які містять недостовірну інформацію, крім того, відповідальність у господарському підприємстві несе керівник підприємства, а не працівник за цивільно-правовим договором. Просить суд провести розгляд справи без її участі та відмовити в задоволені позову. Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та заперечення, якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про те, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. Згідно з вимогами ст. 13 ЦПК України,суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до договору між С(Ф)Г «Прометей» та ПП «Нікос» № 2013/11 від 01.08.2013 року, сторони погодили умови оренди за якими об`єктом оренди є замощення площею 20 м. кв., вартість оренди 1000 грн. на місяць в томі числі ПДВ (20 % - 166 грн. 67 коп.), строк оренди 5 років. Згідно заяви С(Ф)Г «Прометей» від 25.09.2018 року підприємство просило приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Чернецького Ю.Д. вжити заходів для стягнення ПП «Нікос» суми в розмірі 658\~240 грн. 34 коп. та суми в розмірі 10 відсотків виконавчого збору чи винагороди виконавцю в рахунок погашення заборгованості за виконавчим провадженням № 56787666. Станом на 09.01.2018 року загальна заборгованість ПП «Нікос» перед С(Ф)Г «Прометей» складає 1\~201 468 грн. 80 коп. Приватним виконавцем виконавчого округу Донецької області Чернецького Ю.Д., у зв`язку з виконанням наказу Господарського суду Донецької області № 905/2458/16 виданого 15.11.2016 року, про стягнення з С(Ф)Г «Прометей» на користь ПП «РОНДО» основного боргу у сумі 658\~240 грн. 34 коп. та витрат по сплаті судового збору у сумі 9873 грн. 61 коп., надіслано запит до ПП «Нікос» № 63 від 03.10.2018 року щодо надання інформації про наявність дебіторської заборгованості перед С(Ф)Г «Прометей». Відповідно до листа № б/н від 11.10.2018 року за підписом адвоката Верченко О.О., приватному виконавцю виконавчого округу Донецької області Чернецькому Ю.Д. на його запит від 03.10.2018 року повідомлено, що ПП «Нікос» немає будь якої дебіторської заборгованості перед С(Ф)Г «Прометей». Згідно договору про надання правової допомоги від 01.11.2017 року, [PERSON] надано право на представництво ПП «Нікос» перед фізичними і юридичними особами. Згідно договору про надання правової допомоги від 15.09.2017 року, [PERSON] надано право на представництво ПП «РОНДО» перед фізичними і юридичними особами. Відповідно до\~ст.\~200\~ЦК України\~ інформацією\~є будь-які\~відомості та/або\~дані,\~які можуть\~бути збережені\~на матеріальних\~носіях або\~відображені в\~електронному вигляді. Суб`єкт\~відносин у\~сфері інформації\~може вимагати\~усунення порушень\~його права\~та відшкодування\~майнової і\~моральної шкоди,\~завданої такими\~правопорушеннями. Порядок використання інформації та захисту права на неї встановлюється законом. Згідно ст. 201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до Конституції України життя і здоров`я людини, її честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Статтею 297\~ЦК України зазначено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до ст. 299 ЦК України,фізична особа має право на недоторканість своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» у п. 4 своєї постанови від 27 лютого 2009 року № 1, чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи, як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі, підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України за № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права. Згідно зі статтею 2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Вказана норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права полягає у позбавленні його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Відповідно до рішення Конституційного\~Суду України\~від 01\~грудня 2004\~року №\~18-рп/2004 щодо поняття порушеного права, за захистом якого особа може звертатися до суду, то це поняття, яке вживається в низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». Щодо останнього, то в тому ж Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним. Відповідно до частини першої статті 4\~ЦПК України та частини першої статті 16\~ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Способи судового захисту честі, гідності та ділової репутації передбачені ст. ст. 16, 277 Цивільного кодексу України. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Згідно з частиною третьою статті 277\~ЦК України негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Таким чином, в аспекті положень статті 277 ЦК України і статті 12 ЦПК України, саме позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено саме його особисті немайнові права. Відповідно до ч. 5 п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 року № 1, недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто, містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Окрім того, як роз`яснено у п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» № 1 від 27 лютого 2009 року, при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і всебічно здійснювати своє особисте немайнове право. На думку суду, дослідженими в судовому засіданні доказами не встановлено сукупності усіх чотирьох обставин, які є підставою для задоволення позовних вимог, а тому підстави для визнання вказаної позивачем інформації недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права позивача відсутні. Стандарт доказування, тобто ступінь доведеності обставин справи сторонами є питанням досить складним для Суду, яке він вирішує у кожній справі окремо. Загальне правило, сформульоване у рішенні по справі Ireland v. the United Kingdom (5310/71, § 161, 18 January 1978) наступним чином: оцінюючи докази Суд застосовуватиме стандарт доказування «поза розумним сумнівом», але додає, що такий доказ може слідувати з співіснування достатньо сильних, чітких та узгоджених припущень або інших схожих неспростованих презумпцій факту. В цьому контексті поведінка [PERSON] при отриманні доказу також приймається до уваги. Зважаючи на вищевикладене суд вважає, що позивачем в судовому засіданні не доведено поза розумним сумнівом, факт вчинення відповідачем неправомірних дій, що завдали шкоди діловій репутації . Слід також наголосити, що переконливість кожного доказу доводиться у змагальній процедурі безпосередньо перед тим складом суду, який дає цьому доказу юридично значущу оцінку.\~ Суд звертає увагу, що відповідно до вимог ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Натомість, суд не може прийняти у якості доказу надання відповідачем неправдивої інформації та її вплив на ділову репутацію позивача, рішення Господарського суду Донецької області у справі № 905/1430/18 від 14.03.2019 року, оскільки на час розгляду даної справи вищевказане рішення не набрало законної сили та у зв`язку з цим, не має для суду преюдиційного значення. Слід також зауважити, що зі змісту вищевказаного судового рішення вбачається, що інформація, яка зазначена в листі б/н від 11.10.2018 року не була предметом судового розгляду та їй не надавалася жодна оцінка у вказаному рішенні. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що, на його думку, саме діями відповідача порушено немайнове право С(Ф)Г «Прометей», та надання неправдивої інформації впливає на ділову репутацію юридичної особи. Натомість, на думку суду, наявність господарського спору між юридичними особами С(Ф)Г «Прометей» та ПП «Нікос» щодо наявної чи то відсутньої заборгованості з оренди за договором № 2013/11 від 01.08.2013 року, по своїй суті дають суду підстави вважати про відсутність саме в діях відповідача [PERSON] дій направлених на надання неправдивої інформації, оскільки остання діє в межах та на підставі договору про надання правової допомоги від 01.11.2017 року та з урахуванням позиції клієнта з цього приводу. Тоді як, позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу в підтвердження факту виходу відповідачем за межі договору про надання правової допомоги та надання вищевказаної інформації з власної ініціативи і без попереднього погодження з клієнтом. В судовому засіданні належними та допустимими доказами також не підтвердженого і те, що зазначена в листі від 11.10.2018 року інформація, про відсутність дебіторської заборгованості перед позивачем, порушила ділову репутацію позивача з боку відповідача, а саме порушила особисті немайнові права юридичної особи, тобто завдала чи то завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Поза увагою суду не може залишитися і той факт, що позивач обираючи спосіб захисту та звертаючись до місцевого загального суду з даним позовом до відповідача [PERSON] , одночасно звернувся до Господарського суду Донецької області з аналогічним позовом до ПП «Нікос» (справа № 905/2017/18), що в свою чергу підтверджує факт наявності господарського спору між юридичними особами. Суд, також не приймає до уваги доводи позивача з приводу порушення відповідачем правил адвокатської етики щодо наявного конфлікту інтересів, оскільки вказані обставини не доводять обставин зазначених в позові. Крім того, вказані твердження, на думку суду, не є предметом судового розгляду і віднесенні до компетенції відповідних органів адвокатського самоврядування. В зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог Селянського (фермерського) господарства «Прометей» до [PERSON] про визнання інформації за підписом адвоката такою, що не відповідає дійсності слід відмовити у повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed