Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-30 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~Позивач ПАТ\~«Укрсоцбанк» звернувся\~до суду\~з позовом\~до\~ [PERSON] ,\~треті особи:\~Черкаський районний\~відділ державної\~виконавчої служби\~ГТУЮ у\~Черкаській області,\~Центральний відділ\~державної виконавчої\~служби м.Черкаси\~ГТУЮ у\~Черкаській області,\~Соснівський відділ\~державної виконавчої\~служби м.Черкаси\~ГТУЮ у\~Черкаській області\~про звільнення\~майна з-під\~арешту,\~мотивуючи свої\~вимоги тим,\~що 08.07.2008\~року [PERSON] та АКБ «Укрсоцбанк» уклали кредитний договір № 895/06-034-374 за умовами якого, відповідач отримав кошти в сумі 228 000,00 дол. США. Також 08.07.2008 між АКБ «Укрсоцбанк» та [PERSON] було укладено 2 Іпотечних договори № 895/06-034-374/1 та 895/06-034-374/2 відповідно до яких, на забезпечення виконання основного зобов`язання, іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме: по договору № 895/06-034-374/1 житловий будинок з мансардою, гаражем, огорожами, вигрібною ямою, свердловиною, замощенням, загальною площею 204,9 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та земельну ділянку загальною площею 0,1271 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 7:1:24985200:02:003: [NUMBER] ; по договору № 895/06-034-374/2 земельну ділянку загальною площею 0,2458 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер [NUMBER] . Вказує, що через систематичне невиконання боржником умов кредитного договору банк був змушений розпочати процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки. Проте, позивачу стало відомо, що реалізувати власне майно на даний час виявилось неможливим, оскільки на зазначений житловий будинок та земельні ділянки накладено арешт. Тому, просить суд звільнити з-під арешту нерухоме майно, яке належить АТ «Укрсоцбанк». Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 15.05.2019 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Представник позивача\~адвокат Луньова А.Г. в судове засідання не з`явилася, скерувала до суду клопотання, якою позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити в повному обсязі. Розгляд справи просила проводити без її участі та без участі позивача. Відповідачі в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву, якою просив розгляд справи проводити без його участі. Позов визнав та не заперечував проти його задоволення. Представники третіх осіб Центрального відділу державної виконавчої служби м.Черкаси ГТУЮ у Черкаській області та Соснівського відділу державної виконавчої служби м.Черкаси ГТУЮ у Черкаській області в судове засідання не з`явилися, скерували до суду клопотання про розгляд справи без їх участі, при вирішенні справи поклалися на розсуд суду. Представник третьої особи Черкаського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Черкаській області будучи належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, до суду не з`явився і заяви про розгляд справи за без його участі до суду не подавав. У зв`язку із неявкою учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувальних засобів не проводилося. Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини і відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що 08.07.2008 року [PERSON] та АКБ «Укрсоцбанк» уклали кредитний договір № 895/06-034-374 за умовами якого, відповідач отримав кошти в сумі 228 000,00 дол. США. Також 08.07.2008 між АКБ «Укрсоцбанк» та [PERSON] було укладено 2 Іпотечних договори № 895/06-034-374/1 та 895/06-034-374/2 відповідно до яких, на забезпечення виконання основного зобов`язання, іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме: по договору № 895/06-034-374/1 житловий будинок з мансардою, гаражем, огорожами, вигрібною ямою, свердловиною, замощенням, загальною площею 204,9 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та земельну ділянку загальною площею 0,1271 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 7:1:24985200:02: [NUMBER] ; по договору № 895/06-034-374/2 земельну ділянку загальною площею 0,2458 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер [NUMBER] . Через систематичне невиконання боржником умов кредитного договору, банк був змушений розпочати процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки, яку не може реалізувати оскільки на майно накладено арешт постановами державного виконавця. Таким чином, з метою захисту свого порушеного права , позивач звернулася до суду з даним позовом. Згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, зареєстровано арешт нерухомого майна, а саме на житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , земельну ділянку загальною площею що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Дружби, кадастровий номер [NUMBER] :1: [NUMBER] ; земельну ділянку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер [NUMBER] на підставі постанов: Черкаського районного відділу ДВС ГТУЮ у Черкаській області в межах виконавчого провадження постановами № 26786860 від 14.07.2017 року; Черкаського районного відділу ДВС ГТУЮ у Черкаській області в межах виконавчого провадження постановами № 34657933 від 14.07.2017 року; Центрального ВДВС Черкаського міського управління юстиції в межах виконавчого провадження постановою про арешт майна № 47383403 від 19.05.2015 року; Сосновського ВДВС Черкаського МУЮ в межах виконавчого провадження постановою № 41899496 від 10.04.2015 року. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Крім цього, зміст цього конвенційного положення про захист права власності розкритий у ряді Рішень Європейського Суду з прав людини. Так, у Рішенні Європейського суду від 29.11.1991 року у справі «Пайн Велів Девелопментс ЛТД» проти Ірландії» зазначається, що власники мають право претендувати щонайменше на законне сподівання на можливість користуватися своєю власністю. Також, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті\~6\~та статті\~13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру (п.36 рішення ЄСПЛ від 21.02.1975 року у справі «Голден проти Сполученого королівства») та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст.13 Конвенції). Згідно з ч. 1\~ст. 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ч. 1, 2\~ст. 319 ЦК України\~власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно з ч.1\~ст. 321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 цього ж Кодексу\~визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3\~ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження»\~особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. На сьогодні, позивач має намір розпорядитися належним йому майном, проте через наявність арештів позбавлений можливості це зробити. Таким чином, арешт накладений на майно порушує право власності позивача. Відповідно до ч. 2\~ст. 40 ЗУ «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Відповідно до ч. ч . 1, 2, 3\~ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяжень) накладених на майно, порушується право позивача, з огляду на наведені доводи, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані, оскільки порушене право позивача стосовно обтяження, накладеного на майно, яке є власністю позивача, перешкоджають йому у здійсненні права власності та підлягають судовому захисту, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з майна.

Outcome: approved