Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-29 00:00:00

Позивач ПАТ ЕК «Херсонобленерго» в особі Генічеського РЕЗ і ЕМ звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості по акту порушення ПКЕЕН, посилаючись на те, що 17 листопада 2017 року при здійсненні перевірки дотримання споживачем ПКЕЕн, працівниками Генічеського РЕЗ і ЕМ на об'єкті - житловий будинок за адресою: [ADDRESS] було виявлено порушення п.п. 11,14 ПКЕЕн, а саме: пошкодження приладу обліку електричної енергії (встановлення в схему приладу обліку додаткового пристрою для впливу на роботу електролічильника), внаслідок чого електроенергія споживається, а приладом обліку не враховується. Під час перевірки прилад обліку вилучено, упаковано та опломбовано, після чого направлено на експертизу, про що складено Акт-Повідомлення, з яким відповідач ознайомлений під підпис. 12 грудня 2017 року Генічеським РЕЗ і ЕМ отримано Акт №36/12 проведення експертизи лічильника електроенергії, яка проводилась комісією ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» із залученням представника Держспоживстандарту Федорчуком В.В., відповідно до якого при розкритті приладу обліку було виявлено сторонній пристрій, який впаяний в розрив живлення лічильника, що є порушенням схеми лічильника та втручанням в роботу приладу обліку. Лічильник для подальшої експлуатації не придатний. Сума завданих збитків внаслідок порушення ПКЕЕн [PERSON] склала 4079,52 грн. Оскільки відповідач в добровільному порядку збитки не бажає відшкодовувати, тому просить стягнути з відповідача збитки в сумі 4079,52 гривень, а також понесені судові витрати. Представник позивача Гула М.О. в судовому засіданні позов підтримав, наполягає на його задоволенні, оскільки відповідач порушив правила користування електричною енергією, в результаті чого РЕЗ і ЕМ завдано збитків, які просить стягнути в повному обсязі. Відповідач та його представник [PERSON] проти позову заперечили, надавши письмовий відзив на позовну заяву. Відповідач пояснив в судовому засіданні, що вилучення працівниками Генічеського РЕЗ і ЕМ у нього електролічильника у зв'язку із підозрою на те, що він має дефекти стало для нього повною несподіванкою, оскільки він ніколи не допускав порушень правил користування електричною енергією. Також експертизою не було встановлено факту втручання в роботу лічильника безпосередньо споживачем (при виявленні порушення і під час експертизи лічильника не встановлено фактів порушення пломб Держповірника і енергопостачальника). Отже, у позивача відсутні підстави вважати, що розрахунковий прилад обліку енергії було порушено споживачем, жодних доказів цього факту не має. Просить відмовити в задоволенні позову, оскільки він не вчиняв жодних неправомірних дій, щодо користування безобліковою електроенергією, в яких звинувачує його позивач. Вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, враховуючи доводи сторін в обґрунтування позову, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. 27 лютого 2013 року між Публічним акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» та [PERSON] укладено договір про користування електричною енергією №0037776. Сторони погодились з виконанням умов договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим Договором, керуватись чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією для населення затвердженими Постановою КМУ від 26 липня 1999р. №1357 (зі змінами та доповненнями). Підписавши договір [PERSON] зобов'язався дотримуватись умов договору та Правил користування електричною енергією для населення.( а.с.14-15) 04 листопада 2014 року в договір було внесено зміни в зв'язку з встановленням у споживача приладу обліку електричної енергії типу NP-06TDMME.3FD.SMxPD-U№01924988, держ. повірка II кв.2010 року. [PERSON] прийняв на збереження встановлений електролічильник та пломби, про що свідчить його підпис у акті 1 від 04 листопада 2014 року. (а.с.16). 17 листопада 2017 року при здійсненні перевірки дотримання споживачем ПКЕЕн, працівниками Генічеського РЕЗ і ЕМ на об'єкті - житловий будинок за адресою: [ADDRESS] було виявлено порушення п.п11,14 ПКЕЕн, а саме пошкодження приладу обліку електричної енергії типу NP-06TDMME.3FD.SMxPD-U№01924988, держ. повірка II кв.2010 року. Покази на час складання акту становили 015560, було проведено заміри схеми живлення приладу обліку по кожній фазі. Фаза - «А»-54,5 мА, фаза «В»- 0 мА, фаза «С»- 0мА, що свідчить про встановлення в схему приладу обліку додаткового пристрою для впливу на роботу електролічильника, внаслідок чого електроенергія споживається, а приладом обліку не враховується. Під час перевірки прилад обліку вилучено і упаковано в політеленовий пакет та опломбовано номерною пломбою № С-39467578 ПрАТЕК «Херсонобленерго». Відповідно до п.53 ПКЕЕн складено акт про порушення ПКЕЕн № 231961 від 17 листопада 2017 р. [PERSON] був ознайомлений з актом, про що свідчить його особистий підпис ( а.с. 8) Одночасно з чим відповідачу було вручено Акт-Повідомлення від 17 листопада 2017р. про направлення на експертизу лічильника електроенергії з повідомленням про місце та дату проведення експертизи. [PERSON] з Актом - повідомлення був ознайомлений про що свідчить його підпис (а.с.11) 12 грудня 2017 року Генічеським РЕЗ і ЕМ було отримано Акт № 36/12 проведення експертизи лічильника електроенергії, яка проводилась Комісією ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» із залученим представника Держспоживстандарту Федорчук В.В. що передбачено п.15 ПКЕЕн. Відповідно висновку експертизи № 36/12 від 12 грудня 2017 року встановлено: корпус лічильника на кріплені лівого пломбувального гвинта виявлено тріщини. Метрологічні характеристики лічильника не відповідають вимогам стандарту. Лічильний механізм за 20 хв. при навантажені струмом 10А нарахував 0,72 кВт (норма 2,2 кВт). Лічильник не враховує спожиту енергію по фазі «А» та «В». Похибка лічильника перевищує допустиму і становить мінус 66,72% (норма 1%) при навантажені 10А. При розкритті приладу обліку було виявлено сторонній пристрій, який впаяний в розрив живлення лічильника. Це є порушенням схеми лічильника та втручанням в роботу приладу обліку. Лічильник не придатний до подальшої експлуатації (а.с.12-13). Засідання комісії проводилось 13 грудня 2017 року в присутності [PERSON] Розрахунок здійснювався відповідно до п.3.1 підпункту 3 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією затвердженою постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року №562». Нарахування здійснювалось за період з 18 травня 2017 р. по 17 листопада 2017 р. Сума завданих збитків внаслідок порушення ПКЕЕн [PERSON] по акту № 131961 від 17 листопада 2017 р. склала: 4079,52 грн. З рішенням комісії [PERSON] не погодився. (а.с.9,10). Не погоджуючись з рішенням комісії [PERSON] звернувся за роз'ясненням виниклої ситуації між ним та Генічеським РЕЗ і ЕМ до сектору національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг у Херсонській області (НКРЕКП) та державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії (держенергонагляд). Так, своїм листом від 15 січня 2018 року НКРЕКП повідомило [PERSON], що актом про порушення ПКЕЕн від 17 листопада 2017 року № 231961 не встановлено факту порушення цілісності пломб, цілісності пломб вального матеріалу на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка, тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб щ відбитками тавр про повірку приладів облік ( а.с. 34-35). 21 лютого 2018 року Держенергонагляд розглянув звернення [PERSON] та звернув увагу на те, що експертизою не встановлено факту втручання в роботу лічильника безпосередньо споживачем (при виявленні порушення і під час експертизи лічильника не встановлено фактів пошкодження пломб Держповірника і енергопостачальника. Також зазначено, що при встановленні 04 листопада 2014 року електролічильника представники енергопостачальної компанії повинні були перевірити схему електропостачання помешкання, схему живлення розрахункового приладу обліку по кожній фазі та працездатність лічильного механізму при навантаженні. А тому, у енергопостачальника відсутні підстави вважати, що розрахунковий прилад обліку постачання електричної енергії порушено саме споживачем (а.с. 31-33). Згідно показів допитаних в судовому засіданні свідків [PERSON], [PERSON], які є працівниками Генічеського РЕЗ і ЕМ, встановлено що під час перевірки у споживача [PERSON] в с. Генічеська Гірка було виявлено порушення обліку електроенергії. При огляді лічильника зовнішніх пошкоджень виявлено не було, порушення пломб також, але згідно приладів, лічильник неправильно працював, тому був вилучений та відправлений на експертизу. Відповідно наданих розрахунків спожитої електроенергії [PERSON] в судовому засіданні було встановлено, що обсяг спожитої електроенергії до 2014 року майже в два рази більше ніж обсяг спожитої електроенергії після 2014 року по 2017 рік. (відразу після заміни лічильника). Надаючи правову оцінку даних правовідносин, суд виходить з наступного. Відповідно до ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч. 2, 3 ст. 13 ЦПК України збиранням доказів у цивільних справах не є обов'язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України (скорочено НКРЕ) №562 від 04.05.2006 року, нормами ЦК України. Згідно з ч. 1ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст.1 Закону України «Про електроенергетику» споживачами енергії є суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю. У відповідності до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року (скорочено ПКЕЕН), передбачено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією. Згідно ст.27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики та порушення правил користування електричною енергією. Згідно з п.37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази, проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку та має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними під час користування електричною енергією. Пунктом 42 ПКЕЕН передбачено, що побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема, забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача. Відповідно до п.53 ПКЕЕн, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Так, відповідно до акту про порушення №231961 від 17 листопада 2017 року працівниками ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» проведено перевірку за адресою: [ADDRESS] та було виявлено порушення Правил користування електричною енергією, а саме: пошкодження приладу обліку електричної енергії (встановлення в схему приладу обліку додаткового пристрою для впливу на роботу електролічильника), внаслідок чого електроенергія споживається, а приладом обліку не враховується. Але, під час судового засідання представником позивача не доведений той факт, що саме відповідач пошкодив прилад обліку електричної енергії, оскільки сам він не пошкоджений, зовні цілий, пломби не пошкоджені. Посилання представника позивача, на те що відповідач міг самостійно поміняти пломби, суд не приймає до уваги, оскільки цей спосіб захисту лічильника від стороннього втрачання обраний саме постачальником електроенергії і відповідальність за його ненадійність несе саме постачальник. При чому, суд звертає увагу на те, що обсяг спожитої електроенергії зменшився в два рази безпосередньо після заміни приладу обліку, який проводили працівники РЕЗ і ЕМ, та які склали акт про його справність. Також, цей прилад обліку пропрацював майже три роки, показники спожитої енергії більш менш однакові, але ніяких претензій з боку постачальника протягом цього періоду не було. Отже, хто саме здійснив втручання в облік електроенергії, суду не доведено. Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, особою яка її завдала. В даному випадку, суду не надано належних та допустимих доказів того, що саме відповідачем здійснено втручання в прилад обліку електроенергії з метою зміни показників лічильника. За таких обставин, в задоволенні позову необхідно відмовити за його необґрунтованістю та недоведеністю. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed