Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-27 00:00:00

Позивач пред'явила до суду позов шляхом подання позовної заяви до відповідача [PERSON], яким просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 29 вересня 2012 року у Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Буринського районного управління юстиції у Сумській області, актовий запис №62. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що з 29 вересня 2012 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають малолітню дитину [PERSON], [INFO], яка проживає з позивачем. Спільне життя сторін не склалося, вони фактично припинили шлюбні відносини і більше року проживають окремо, спільне господарство не ведуть, позивач та відповідач тривалий час не піклуються про створення нормальних сімейних стосунків, шлюб між ними має формальний характер, примирення між сторонами буде суперечити їх інтересам. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 03 вересня 2018 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 30 жовтня 2018 року підготовче провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Позивач в судове засідання не з'явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, у разі неявки відповідача не заперечувала проти розгляду справи в заочному порядку. Відповідач у судове засідання повторно не з'явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Головного Управління ДМС України в Харківській області, отриманих судом відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, причини неявки суду не повідомив. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. Враховуючи, що в судове засідання не з'явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв'язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до статті 280 ЦПК України суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 29 вересня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Буринського районного управління юстиції у Сумській області, актовий запис №62, під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з «[PERSON]» на «[PERSON]» (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER], видане 29 вересня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Буринського районного управління юстиції у Сумській області). Від шлюбу сторони мають малолітню дитину [PERSON], [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER], видане 16 січня 2013 року Виконавчим комітетом Безлюдівської селищної ради Харківського району Харківської області). За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з'ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім'ї неможливим. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач [PERSON] у своєму позові просить після розірвання шлюбу її прізвище залишити без змін. На підставі викладеного і

Outcome: approved