Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-09 00:00:00

Позивач Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» звернулося до Васильківського міськрайонного суду Київської області з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення . Ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області справу направлено за підсудністю до Оболонського районного суду м.Києва. В обґрунтування позову позивач вказує, що 10.12.2010 року між ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] було укладено договір про користування електричною енергією № 200504824 на об`єкт електропостачання за адресою : [ADDRESS] . За вищевказаним договором позивач взяв на себе зобов`язання надійно постачати споживачу електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до граничної потужності 50 квт, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а відповідач зобов`язується оплачувати одержувати електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором. 11.05.2018 року представниками Васильківського районного підрозділу ПрАТ «Київоблеренго» проведені перевірки дотримання споживачами ПКЕЕН , за адресою: [ADDRESS] де було виявлено факт порушення - п.42 ПКЕЕН - порушення Правил користування електричною енергією для населення шляхом її розкрадання, про що у відповідності до п.53 ПКЕЕН складено Акт про порушення правил користування електричною енергією № 039877 від 14.05.2018, а саме споживачем була зірвана пломба енергопостачальної організації на доступі до облікових струмоведучих частин, пошкоджений пломбувальний матеріал на доступі до дооблікових струмоведучих частин, що дає можливість без облікового споживання електроенергії шляхом приєднання навантаження споживача до облікового рубильника. Так, згідно акту порушення № 039877 від 14.05.2018 року зірваною була пломба № 5007700, що відображено в п.2 Акту про порушення. Факт встановлення вказаної пломби підтверджується п.5 Договору про користування електричною енергією № 200504824 від 10.12.2010 року. 18.05.2018 на адресу відповідача було направлено запрошення на комісію по розгляду акту про порушення № 039877 від 14.05.2018 року, яка мала б відбутися 06.06.2018 о 10 год. 30 хв. Відповідно до ч.3 п.53 ПКЕЕН , 06.06.2018 року позивачем було проведено засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією та складено Протокол № 275 засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією від 06.06.2018 року. Згідно протоколу № 275, на підставі виявленого порушення та складення Акту про виявлене порушення, згідно з п.п.48, 53 ПКЕЕН у відповідності до розділу 3 «Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення» затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 № 562, відповідачу нараховано суму спричинених збитків в розмірі 59139, 36 грн. з ПДВ та виставлено рахунок, який 22.06.2018 року направлено відповідачу. Разом з тим, вказані кошти відповідач не сплатила, а тому просять суд стягнути з [PERSON] на користь ПрАТ «Київобленерго» суму збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення в розмірі 59139 грн. 36 коп. та судові витрати 1921 грн. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи справу передано судді Яценко Н.О. Ухвалою від 26.07.2019 по справі призначено спрощене провадження з викликом сторін. Ухвалою від 02.02.2021 року з занесення до протоколу судового засідання проведено заміну позивача ПрАТ «Київобленерго» на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі». В судових засіданнях представник позивача позовні вимоги підтримував, з обставин викладених в позові та просив позов задовольнити. Представник відповідача в судових засіданнях проти задоволення позову заперечував, з посиланням на те, що з актом складеним позивачем не погоджується, оскільки його довіритель не проживає в с.Здорівка враховуючи похилий вік та стан здоров`я, а тому не могла відмовитися від підписання акту. Також посилався на те, що працівники позивача без відповідної згоди проникли на огороджену територію домоволодіння у зв`язку з чим позивачем ініційовано звернення до правоохоронних органів. Також посилався на те, що її довіритель не погоджувалася та не погоджується з Фактом втручання нею в роботу лічильника, пошкодження пломб та/або приладу обліку - застосування позивачем Методики в даному випадку є неправомірним, адже факт порушення не підтверджений належним чином проведеною експертизою. Просив суд при постановленні судового рішення врахувати позицію Верховного Суду від 16.01.2019 року по справі № 749/943/16-ц провадження № 61-23533св18. В подальшому в судові засідання представник відповідача не з`являвся про розгляд справи повідомлявся належним чином, проте подавав клопотання про відкладення. Враховуючи повторну неявку відповідача, суд вважає за можливим закінчити розгляд справи без його участі. Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до наступного висновку. 10.12.2010 року між ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] було укладено договір про користування електричною енергією №200504824 на об`єкт електропостачання за адресою: [ADDRESS] . За вищевказаним договором позивач взяв на себе зобов`язання надійно постачати споживачу електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до граничної потужності 50 квт, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а відповідач зобов`язується оплачувати одержувати електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором. 11.05.2018 року представниками Васильківського районного підрозділу ПрАТ «Київоблеренго» проведені перевірки дотримання споживачами ПКЕЕН, за адресою: [ADDRESS] де було виявлено факт порушення - п.42 ПКЕЕН - порушення Правил користування електричною енергією для населення шляхом її розкрадання, про що складено Акт про порушення правил користування електричною енергією № 039877 від 14.05.2018, а саме споживачем була зірвана пломба енергопостачальної організації на доступі до облікових струмоведучих частин, пошкоджений пломбувальний матеріал на доступі до дооблікових струмоведучих частин, що дає можливість без облікового споживання електроенергії шляхом приєднання навантаження споживача до облікового рубильника. Так, згідно акту порушення № 039877 від 14.05.2018 року зірваною була пломба № 5007700, що відображено в п.2 Акту про порушення. За положеннями пункту 1 частини 2 статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до частини 1 статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до вимог статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно з частиною 1 статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (належне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (частина 1 статті 611 ЦК України). Правовідносини у сфері споживання електричної енергії, в тому числі у разі виникнення спору щодо правопорушень, регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312. Також в даному випадку, на момент виникнення спірних правовідносин між енергопостачальником та споживачем регулювалися також Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 №1357, Правилами користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28, що втратили свою чинність з 11.06.2018 року у відповідності до Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 № 312 та Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 №2019-УІІІ. Приватне акціонерне товариство «КИЇВОБЛЕНЕРГО» перейменовано у Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі». 03.09.2020 внесено зміни до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо зміни найменування товариства на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі». Відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками на час складання акту перевірки позивачем - 11.05.2018 р. регулювалися Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила користування електричною енергією). Згідно з пунктом 9 Правил користування електричною енергією споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. У пункті 10 Правил користування електричною енергією передбачено, що засоби обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Засіб обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. У разі встановлення засобу обліку в квартирі (будинку) або іншому об`єкті побутового споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у побутового споживача. Відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач (пункт 11 Правил користування електричною енергією). Згідно з пунктом 37 Правил користування електричною енергією енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Відповідно до пункту 42 Правил користування електричною енергією споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. У пункті 48 Правил користування електричною енергією передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку. Відповідно до пункту 15 Правил користування електричною енергією пошкоджені засоби обліку, а також засоби обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Експертиза засобу обліку, який належить побутовому споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності побутового споживача. За результатами експертизи складається акт. Згідно з пунктом 53 Правил користування електричною енергією у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. 18.05.2018 на адресу відповідача було направлено запрошення на комісію по розгляду акту про порушення № 039877 від 14.05.2018 року, яка мала б відбутися 06.06.2018 о 10 год. 30 хв. 06.06.2018 року позивачем було проведено засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією та складено Протокол № 275 засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил користування електроенергією від 06.06.2018 року. Згідно протоколу № 275, на підставі виявленого порушення та складення Акту про виявлене порушення, згідно з п.п.48, 53 ПКЕЕН у відповідності до розділу 3 «Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення» затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 № 562, відповідачу позивачем нараховано суму спричинених збитків в розмірі 59139, 36 грн. з ПДВ та виставлено рахунок, який 22.06.2018 року направлено відповідачу. Змістом пункту 3 частини 1статті 129 Конституції України, ст.81 ч.1,4,6 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.82 ЦПК України. Доказування не має ґрунтуватися на припущеннях. Доказами в розумінні ст.76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановляються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, висновків експертів. Статтями 77-80, 81ч.ч.4-7 ЦПК України регламентовано, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування; предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення; сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень; суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування; суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом; обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування; достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи; достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування; питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. На підтвердження заявленого позову позивач надав суду акт про порушення №К039877 від 14.05.2018 року [PERSON] , п.42 ПКЕЕн, з відміткою про відмову споживача від підпису. Разом з цим, суд вважає, що вказаний акт не може бути беззаперечним доказом по справі, оскільки акт складено лише працівниками позивача, відмова від підпису не зафіксована, а ні в присутності свідків які б були не зацікавленими особами по справі, а ні проведено фото фіксацію чи-то відео фіксацію на підтвердження зазначених обставин. Також на думку суду, позивачем не враховані вимоги Правила користування електричною енергією для населення, для яких розроблено Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, зареєстровано в Мінюсті 07.07.2003 за №565/7886 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин щодо обов`язкового проведення експертизи лічильника. Разом з тим матеріали справи не містять ані актів про направлення на експертизу вилучених у споживача пломб, ані результатів експертизи, як того вимагають вищевказані нормативні акти. Так, відповідно до вимог п.1.3 Положення, експертиза лічильників проводиться у разі повної зупинки для нестійкої роботи лічильника, наявності ознак порушення пломб чи підробки відтиску тавра територіального органу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики або енергопостачальника, втручання в лічильний механізм. Виконання споживачем електричної енергії зобов`язання щодо забезпечення збереження і цілісності встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр), так як і порушення цього зобов`язання, Правила ставлять у залежність від наявності відповідного акта про пломбування. При цьому, позивач такого акта про пломбування і передачі на відповідальність зберігання пломб з [PERSON] не надав. З відповідей ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на адвокатські запити сторони відповідача, убачається, що у Товариства взагалі відсутній підписаний споживачем акт про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому. З огляду на викладене, доводи позивача не підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами, а тому суд доходить до висновку про відмову в задоволенні позову. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed