Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-20 00:00:00

позивач просить суд визначити їй, [PERSON] , [INFO] , додатковий строк у три місяці з моменту набрання законної сили рішенням суду, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] , обґрунтовуючи позов наступним. [INFO] померла її баба, [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим виконкомом Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області від 23.05.2003 року, серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно у вигляді права на мельну частку (пай), яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Обрій» розміром 330 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж частки в натурі (на місцевості) на території Кагарлицького району Київської області, що підтверджується сертифікатом на право на земельну частку пай серії КВ №011206. На вказане спадкове майно [PERSON] зробила заповіт на ім`я своєї доньки - [PERSON] , який був посвідчений 11.03.2000 року за реєстровим № 29 секретарем Виконкому Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області. Після смерті [PERSON] спадщину прийняла її донька (її матір) - [PERSON] . Ржищівською міською державною нотаріальною конторою Київської області була заведена спадкова справа після смерті [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть виконкому Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області від 01.02.2012 року, серії [NUMBER] . Однак, за життя [PERSON] не встигла оформити на своє ім`я права на вищевказану земельну ділянку. Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Однак, в строки, встановлені ст. 1270 ЦК України, вона не встигла подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті матері, [PERSON] . У зв`язку із цим вона змушена звернутися до суду із позовом про надання їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері. Тривалий час після смерті матері вона не мала можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, так як вона була зайнята доглядом свої онуків, тому що їхні батьки перебували увесь час на роботі, та не мали можливості бути біля дітей. [INFO] у неї народився онук, [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 19.06.2008 року, серії [NUMBER] . [INFO] у неї народилася онука, [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 30.03.2010 року , серії [NUMBER] . [INFO] у неї народився онук, [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 19.07.2017 року, серії № [NUMBER] . [INFO] у неї народилася онука, [PERSON] ,що підтверджується свідоцтвом про народження від 18.02.2021 року , серії [NUMBER] . Так, як вона має постійне місце проживання в м. Борисполі, вона фізично не мала можливості виїхати до м. Ржищів для заведення спадкової справи після її смерті. Рішенням виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області від 19.03.2020 року № 50 її призначено опікуном над її племінницею, [PERSON] , [INFO] . Рішенням виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області від 19.03.2020 року № 51 її призначено опікуном над її племінником, [PERSON] , [INFO] . Рішенням виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області від 19.03.2020 року № 52 її призначено опікуном над її племінником, [PERSON] , [INFO] . Рішенням виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області від 19.03.2020 року № 53 її призначено опікуном над її племінником, [PERSON] , [INFO] . Перебування під її опікою племінників також завадило їй вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Крім того, тривалий час після смерті матері вона не могла звернутись до нотаріальної контори, оскільки не могла змиритись із смертю матері, смерть матері стала для неї сильним психотравмуючим фактором, тривалий час вона перебувала в пригніченому стані. Її охопив стан розпачу та постійної депресії, внаслідок чого в неї погіршився стан здоров`я, на відновлення якого знадобилось багато часу. Також, вона не була обізнаною щодо діючого законодавства, а саме щодо терміну встановленого для подання заяви на прийняття спадщини, тому своєчасно не звернулась з заявою щодо прийняття спадщини. Ці обставини, а саме неправильне розуміння нею самого процесу спадкування, так як вона не є юристом за фахом, і стало додатковою причиною пропущення нею строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Наведені причини завадили їй використати надане законне право як спадкоємця вищезазначеного спадкового майна, і вчасно звернутися до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину. Згідно із ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Представник відповідача в особі Ржищівської міської ради Київської області в судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у відсутність представника міської ради. Щодо вирішення спору покладаються на розсуд суду. Відповідач [PERSON] позовні вимоги позивача визнає та не заперечує проти задоволенні її позову. Наміру приймати спадщину не має. Відповідач [PERSON] позовні вимоги позивача визнає та не заперечує проти задоволенні її позову. Наміру приймати спадщину не має. Відповідач [PERSON] позовні вимоги позивача визнає та не заперечує проти задоволенні її позову. Наміру приймати спадщину не має. Суд, вислухавши сторони та вивчивши матеріали справи приходить до наступного висновку. Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим виконкомом Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області від 23.05.2003 року, серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно у вигляді права на мельну частку (пай), яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Обрій» розміром 3,30 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж частки в натурі (на місцевості) на території Кагарлицького району Київської області, що підтверджується сертифікатом на право на земельну частку пай серії КВ №011206. На вказане спадкове майно [PERSON] зробила заповіт на ім`я своєї доньки - [PERSON] , який був посвідчений 11.03.2000 року за реєстровим № 29 секретарем виконкому Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області. Після смерті [PERSON] спадщину прийняла її донька (матір позивача та відповідачів) - [PERSON] . Ржищівською міською державною нотаріальною конторою Київської області була заведена спадкова справа після смерті [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть виконкому Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області від 01.02.2012 року, серії [NUMBER] . Однак, за життя [PERSON] не встигла оформити на своє ім`я права на вищевказану земельну ділянку. Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Після смерті [PERSON] залишились її діти, тобто позивач [PERSON] та відповідачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Інших спадкоємців за законом першої черги після [PERSON] не залишилось. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] приймати спадщину не мають, про що засвідчили під час судового розгляду. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За таких обставин заявлені причини пропуску строку для прийняття спадщини не можуть вважатися поважними та такими, що пов`язані із об`єктивними, непереборними, істотними труднощами. Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 04 листопада 2015 року (справа №6-148цс15). Відповідно до п.п. 2, 6\~ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність і ними суд має керуватися при вирішенні питання про права на спадкування. Суд оцінивши наявні у справі докази, з урахуванням обставин справи, приходить до висновку, що [PERSON] з поважних причин пропустили встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, яка висловленою Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. З врахуванням конкретних обставин справи, суд приходить до висновку про визнання даних обставин пропуску строку поважними, а тому позов підлягає до задоволення. \~ \~ \~ \~ На підставі викладеного та

Outcome: approved