Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-10 00:00:00

позивач просить суд визнати за ним право власності на ? частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами розташований в [ADDRESS] після смерті [PERSON], який помер [INFO], в порядку успадкування за заповітом, обґрунтовуючи позов наступним. [INFO] помер [PERSON], що стверджується копією свідоцтва про смерть. Ще за життя [PERSON] склав на його ім'я заповіт від 27 жовтня 1987 року, згідно якого половину житлового будинку з відповідними надвірними будівлями, що знаходяться в м. Кагарлику по [ADDRESS], заповідав йому, [PERSON], що стверджується копією заповіту про смерть. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді ? частини житлового будинку з господарськими спорудами, розташований по [ADDRESS]. Оскільки він являється спадкоємцем після смерті [PERSON] за заповітом, у відповідності до ч. 1 ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України він подав до державного нотаріуса Кагарлицької районної держаної нотаріальної контори Київської області заяву про прийняття спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Для того, щоб належним чином оформити спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину, йому необхідно було надати нотаріусу відповідний пакет документів, зокрема заповіт. Але отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом він не зміг, оскільки нотаріус, вивчивши надані ним документи встановила, що документ, який підтверджує право власності у спадкодавця [PERSON] на ? частку житлового будинку [ADDRESS], не відповідає вимогам п. 3 Глави 8 Розділу 1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, оскільки є порваним, містить закреслені слова і дописки, що стверджується копією свідоцтва про право особистої власності на будівництво від 01.04.1960 року А тому нотаріус надав йому відмову у вчиненні нотаріальних дій, що стверджується відмовою від 20.08.2018 року за № 653/01-16 та рекомендував йому звернутися до суду з даною заявою. Оскільки іншим шляхом визнати право власності на ? частки житлового будинку в порядку успадкування за заповітом за ним неможливо, він вимушений звернутися до суду з даною позовною заявою. Позивач на підготовче засідання не з'явився, подавши до суду заяву, в якій просить суд підготовче судове засідання проводити у його відсутність. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача в особі - Кагарлицької міської ради Київської області на підготовче засідання не з'явився, подавши до суду заяву, в якій просить суд, що проводити розгляд справи без участі представника міської ради. Проти позову не заперечують. У разі неявки всіх учасників справи у підготовче засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні, суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов до висновку про винесення рішення про задоволення позову з таких підстав. В судовому засіданні суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. [INFO] помер [PERSON]. За життя [PERSON] належала ? частина житлового будинку за адресою: [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності від 01.04.1960 р. Отже, після смерті [PERSON] залишилася ? частина вищезазначеного житлового будинку. Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. 27 жовтня 1987 р. [PERSON] було складно заповіт, посвідчений державним нотаріусом Кагарлицької державної нотаріальної контори Воловенко Р.П. та зареєстрований в реєстрі за № 2598. Відповідно до вищезазначеного заповіту [PERSON] зробив таке заповідальне розпорядження - половину житлового будинку з відповідними надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] заповів [PERSON] Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 нього Кодексу. Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Після смерті [PERSON] із спадкоємців першої черги нікого не залишилось. Оскільки спадкоємців першої черги після [PERSON] не залишилось, а заповіт був складений на позивача то позивач як спадкоємець за заповітом успадковує спадщину [PERSON], у виді ? частини житлового будинку. Відповідно до ст.6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Для заведення спадкової справи позивач звернувся до державного нотаріуса Кагарлицької районної державної контори із заявою про прийняття спадщини [PERSON] та щодо до майна померлого заведена спадкова справа за № 314/2005 року за заявою на прийняття спадщини поданого [PERSON] Правом власності, згідно частини першої статті 316 ЦК України, є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Про те, оформити спадкові права на житловий будинок [ADDRESS] після смерті спадкодавця позивач не має змоги, так як вказаний будинок спадкодавцем за життя не був зареєстрований у визначеному законодавчо встановленому порядку, а тому відсутній правовстановлюючий документ на об'єкт нерухомості, який відповідно до вимог закону підтверджує право власності на нього, а тому нотаріусом відмовлено у видачі вказаного свідоцтва, що підтверджується вмотивованою відмовою нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії на підставі ст. 49 Закону України «Про нотаріат», що підтверджується доданою постановою від 20.08.2018 року. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» обов'язковій державній реєстрації підлягають речові права на нерухоме майно, що знаходиться на території України, а саме право власності на нерухоме майно. Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не виплаває із закону або незаконність набуття права власності не встановлено судом. Відповідно до ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», в разі смерті особи, підставою для реєстрації прав, що посвідчують виникнення речових прав на нерухоме майно, є рішення суду стосовно речових прав не нерухоме майно, що набрало законної сили. Вказане в судовому засіданні підтверджується наявними в справі доказами, які є належними та допустимими, а тому суд визнає за [PERSON] право власності на ? частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами розташований в [ADDRESS] після смерті [PERSON], який помер [INFO], в порядку успадкування за заповітом. На підставі викладеного та

Outcome: approved