Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-07 00:00:00

Позивач ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» через свого представника у липні 2018 року звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію. В обґрунтування позовних вимог зазначив наступне. ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», правонаступником якого є позивач, та [PERSON] (відповідач) 25.05.2002 уклали договір про користування електричною енергією. 11 жовтня 2016 року за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками позивача було виявлено порушення: виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів, при підключенні зразкового лічильника (енергомера СЕ602) розрахунковий лічильник не дораховує спожиту електричну енергію та має похибку «-50%». Лічильник та пломби потребують проведення експертизи. На підставі виявленого порушення було складено акт, який підписали чотири представники енергопостачальника. 03 листопада 2016 року проведено експертизу електролічильника, знятого під час виявлення порушення, відповідно до якої лічильник визнано непридатним для подальшої експлуатації, оскільки внаслідок пошкодження пломб держповірки та виробника отримано не санкціонований доступ до конструкції лічильника. Метрологічні параметри не відповідають класу точності, похибка складає - 55,27 %. 15 листопада 2016 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення, на якій було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 12.10.2013 по 11.10.2016 (дату усунення порушення) відповідно п. 3.4. Методики, за формулою (3.1). Нарахована сума склала 9 428,40 грн. Відповідач добровільно відмовляється сплачувати завдані позивачу збитки. У зв`язку з викладеним позивач просить стягнути з відповідача суму збитків у розмірі 9 428,40 грн, а також судові витрати по справі. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва за вищевказаним позовом 09 серпня 2018 року відкрито провадження по справі. 14 січня 2019 року відповідач [PERSON] через свого представника надала суду відзив, у якому просила у позові відмовити у повному обсязі у зв`язку з тим, що акт про порушення не був наданий на підпис відповідачу. Електролічильник було встановлено на сходовій клітині, тобто не в квартирі відповідача, остання вважає, що вона не повинна нести відповідальність за збереження вказаного приладу обліку та пломб на ньому. Представник відповідача просить врахувати, що позивачем не надано доказів, що особисто відповідач здійснила втручання в роботу лічильника. До того ж останній огляд засобу обліку було здійснено позивачем 03.09.2016, а порушення виявлені 11.10.2016, тому позивач протиправно нараховує борг за період аж з 12.10.2013. Окрім того, 14 січня 2019 року відповідач [PERSON] через свого представника надала заяву про застосування строків позовної давності до стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію, яка була нарахована за період з 12.10.2013 по липень 2015 року, оскільки позивач звернувся до суду з вимогою про захист свого цивільного права лише у липні 2018 року, а відтак пропустив строки позовної давності про стягнення з відповідача [PERSON] боргу за необліковану електричну енергію за вказаний період. Загальними зборами акціонерів ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» від 13.11.2017 прийнято рішення про реорганізацію ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» шляхом виділу з нього ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» в частині переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільчим балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені частиною 13 розділу XVIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії». У судовому засіданні представник позивача позов підтримала та просила його задовольнити з підстав зазначених в позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала з підстав, викладених у відзиві та просила суд у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов необхідно задовольнити у повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. 25 травня 2002 року ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», та відповідач [PERSON] уклали договір про користування електричною енергією № 15004104416, згідно з п. 20 якого споживач несе відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією (а.с.29). Згідно ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з п. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Пунктом 53 Правил користування електричною енергією для населення (Правила, ПКЕЕН) передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину не облікованої електричної енергії. Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії та за кількістю днів: з дня останнього контрольного огляду приладу обліку чи технічної перевірки приладу обліку, чи набуття прав власності на об`єкт до моменту усунення порушення, за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності. Відповідно до акту порушень № 51381 від 11.10.2016, який підписано чотирма представниками енергопостачальника, вбачається, що за адресою [PERSON] в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками позивача було виявлено порушення: виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів, при підключенні зразкового лічильника (енергомера СЕ602) розрахунковий лічильник не дораховує спожиту електричну енергію та має похибку «-50%». Лічильник та пломби потребують проведення експертизи (а.с.30). Зазначений вище доказ є актом фіксації порушень правил користування електричною енергією. Відсутність підпису відповідача на ньому не спростовує факт виявлених порушень. 03 листопада 2016 року проведено експертизу електролічильника, знятого під час виявлення порушення, відповідно до якої лічильник визнано непридатним для подальшої експлуатації, оскільки внаслідок пошкодження пломб держповірки та виробника отримано не санкціонований доступ до конструкції лічильника. Метрологічні параметри не відповідають класу точності, похибка складає - 55,27 % (а.с.34). У відповідності до вимог ПКЕЕН 15.11.2016 відбулося засідання комісії позивача з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення, яке оформлене відповідним протоколом. На засідання комісії відповідач не з`явилася. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 12.10.2013 по 11.10.2016 (дату усунення порушення) відповідно п. 3.4. Методики, за формулою (3.1). Нарахована сума склала 9 482,40 грн (а.с.36). Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд критично ставиться до доводів представника відповідача щодо тих обставин, що позивачем не доведено особисте втручання відповідача у роботу лічильника, оскільки він знаходиться не в квартирі позивача, а поза її межами. Стосовно наведеного вище суд наголошує, що спір виник між сторонами не внаслідок пошкодження лічильника, як власності певної особи та порушення прав цієї особи як власника, а стосовно стороннього втручання в роботу електролічильника, який закріплений за квартирою відповідача, з метою зміни його показників, внаслідок чого спожита електроенергія недораховується, що є порушення умов Правил користування електричною енергією для населення та умов договору електропостачання. Ті обставини, що відповідач не втручалася в роботу лічильника з метою зміни його показників, а будь-яка стороння особа могла здійснити таке втручання, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні. Відповідачем не надано доказів, що після виявлення таких порушень вона вживала будь-яких дій спрямованих для їх усунення. Зокрема не надано відомостей, що [PERSON] зверталася до енергопостачальника, балансоутримувача чи правоохоронних органів з відповідним повідомленням про пошкодження електролічильника. Проте згідно із ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Частинами 1 та 5 ст. 261 ЦК України передбачено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Акт про порушення № 51381 було складено 11.10.2016. Водночас, акт про порушення сам по собі не породжує жодних юридичних наслідків для споживача електроенергії, а є лише фактом фіксації порушення. Рішенням комісії від 15.11.2016 ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» було здійснено розрахунок та затверджено вказаний Акт (а.с.36). Вимогу про усунення порушень було направлено на адресу відповідача 23 листопада 2016 року про сплату 9 482,40 грн протягом тридцяти календарних днів (а.с.39-40). Таким чином, останній день строку виконання зобов`язання настав на 30-й день після пред`явлення вимоги про сплату - 23.12.2016, а отже перебіг строку позовної давності розпочався з 24.12.2016. Позивач звернувся з позовом у межах трирічного терміну позовної давності у липні 2018 року. Відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України суд вбачає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача понесені та документально підтверджені судові витрати у розмірі 1 776,20 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved