Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-12 00:00:00

Позивач приватне підприємство «Капітолій» звернувся до суду з позовом до [PERSON]про звернення стягнення на предмет іпотеки, у якому просить звернути стягнення на предмет іпотеки - нерухоме майно - квартиру №1, що розташована в житловому будинку №2 по вул.Вокзальна в м.Знамянка Кіровоградської області, яке належить відповідачу на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу квартири (ВКО 675072), посвідченого приватним нотаріусом Знамянського міського нотаріального округу Кіровоградської області [PERSON] в реєстрі за №786, зареєстрованого в Реєстрі правочинів за №2940353, на підставі договору іпотеки від 17.06.2008, в рахунок погашення заборгованості для задоволення вимог ПП «Капітолій» шляхом проведення прилюдних торгів на стадії виконавчого провадження на суму 39049 грн. 08 коп., з яких: 12849 грн. 40 коп.\~- за Договором позики №409/06/08 від 12.06.2008, 3220 грн.\~00 коп. - за основним договором №006112 від 28.11.2006, 4820 грн. 82 коп.\~- штраф за договором позики №409/06/08 від 12.06.2008, 16258 грн.27 коп.\~- сума інфляційних за Договором позики №409/06/08 від 12.06.2008 та основним договором №006112 від 28.11.2006, 1900 грн. 59 коп.\~- сума 3% річних, визначити початкову ціну продажу предмета іпотеки на підставі оцінки, проведеної субєктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 28.11.2006 між ПП «Капітолій» та [PERSON] було укладено\~договір\~про участь у програмі «Лідер-Плюс» за №006112 (Основний договір). У відповідності до умов Основного договору, 12.06.2008 між ПП «Капітолій» та [PERSON] був укладений Договір Позики №409/06/08 з відповідним додатком №1, [PERSON] надано грошові кошти у тимчасове користування на умовах повернення, строковості, безоплатності та цільового використання у сумі 49999,60 грн., з кінцевим терміном погашення згідно графіку погашеня заборгованості, що міститься в додатку 1 до договору позики до 15 грудня 2015. На виконання умов Основного договору 12.06.2008 між ПП«Капітолій» та [PERSON] був укладений Додаток 3 до договору №006112. 17.06.2008 для забезпечення виконання договірних зобовязань [PERSON] між позивачем і відповідачем було укладено догові іпотеки, за яким [PERSON] надала в іпотеку позивачу нерухоме майно - у житловому [ADDRESS], що розташована по вул.Вокзальна в м.Знамянка Кіровоградської області. Рішенням Знамянського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14.06.2013 на користь ПП «Капітолій» з [PERSON] стягнуто 12849,40 грн. заборгованості за договором позики №409/06/08 від 12.06.2008, а також 3220,00 грн. адміністративних витрат за основним договором №006112 від 28.11.2006, але дані договори не були розірвані. Відповідач у порушення умов договору зобовязання належним чином не виконувала, у звязку з чим станом на травень 2017 року виникла заборгованість у розмірі\~39049,08 грн.,\~з яких: 12849 грн.40 коп.\~- за Договором позики №409/06/08 від 12.06.2008, 3220 грн.\~00 коп. - за основним договором №006112 від 28.11.2006, 4820 грн. 82 коп.\~- штраф за договором позики №409/06/08 від 12.06.2008, 16258 грн.27 коп.\~- сума інфляційних за Договором позики №409/06/08 від 12.06.2008 та основним договором №006112 від 28.11.2006, 1900 грн. 59 коп.\~- сума 3% річних. Представник позивача в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, але надав письмову заяву, згідно якої позовні вимоги підтримав повністю, просить суд розглядати справу без його участі, не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, поважних причин своєї неявки суду не повідомила і від неї не надійшло заяви про відкладення розгляду справи, в зв'язку з чим, згідно з ухвалою Знамянського міськрайонного суду розгляд цивільної справи проводився заочно. Відповідно до ч.4 ст.169 ЦПК України якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Враховуючи, що в справі є достатньо матеріалів, які вказують на права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін. Суд, оголосивши заяву представника позивача, дослідивши у судовому засіданні матеріали справи: договір №006112 від 28.11.2006 (а.с.9), Додаток №1 до договору №006112 (а.с.10); додаток №2 до договору №006112 (а.с.11-14); додаток №3 до договору №006112 (а.с.15); договір позики №409/06/08 з додатком (а.с.16-19); іпотечний договір (а.с.23-26), вважає, що позов обґрунтований та такий, що підлягає задоволенню. Згідно з п.1.1 Договору ПП «Капітолій» надало [PERSON] грошові кошти у тимчасове користування на умовах повернення, строковості, безоплатності та цільового використання у сумі 49999,60 грн. з кінцевим терміном погашення згідно графіку погашення заборгованості, що міститься в додатку 1 до договору позики до 15 лютого 2015 року. Згідно з графіком погашення заборгованості, що міститься в додатку 1 до договору, [PERSON], починаючи з 15.07.2008 і до 15.12.2015\~зобов'язаний погашати надану позику рівними частинами по 555,56 грн. щомісячно. З січня 2013 року відповідач [PERSON] почала порушувати графік\~погашення\~боргу і станом на травень 2017 року сума заборгованості за договором позики складає 12849,40 грн. Згідно з п.2.2.3 договору позики №409/06/08 від 12.06.2008 ПП «Капітолій» має право вимагати від позичальника дострокового погашення всієї суми позики у разі порушення ним графіку погашення заборгованості більше ніж на 5 днів. Відповідно до п.3.1 договору позики №409/06/08 від 12.06.2008 у разі прострочення позичальником чергового щомісячного внеску, нараховується штраф у розмірі 10% від суми боргового зобовязання. Відповідно до п.3.2. договору позики №409/06/08 від 12.06.2008 у разі прострочення позичальником оплати двох щомісячних внесків, позикодавець має право вимагати сплати всієї суми заборгованості та сплати штрафу у розмірі 20% від суми боргового зобовязання. Таким чином, станом на 04.05.2017 сума штрафних санкцій за прострочення погашення заборгованості відповідачем [PERSON] становить 4820,82 грн. На виконання умов Основного договору 12.06.2008 між ПП «Капітолій» та відповідачем [PERSON] був укладений Додаток 3 до договору №006112 від 28.11.2006 (а.с.15). Згідно з п.3 Додатку 3 сторони домовилися, що сплачені до отримання суми позики на виконання умов Основного договору [PERSON] 39 чистих внесків будуть зараховані Адміністратором в рахунок погашення щомісячних платежів у зворотному порядку. Відповідно до п.4 Додатку 3 сторони домовилися, що учасник разом із щомісячними платежами за договором позики протягом 90 місяців зобовязаний сплачувати адміністративні витрати в розмірі 140,00 грн. Щомісячні платежі, які учасник погашає згідно договору позики зараховуються Адміністратором в рахунок погашення щомісячних платежів по Основному договору. Зазначені умови Основного договору відповідачем не виконуються, тому станом на травень 2017 року у неї виникла заборгованість по сплаті адміністративних витрат у сумі 3220,00 грн. Таким чином, загальна сума заборгованості відповідача [PERSON] перед ПП «Капітолій» по вищезазначених договорах складає: за договором позики №409/06/08 від 12.06.2008 12849,40 грн., адміністративні витрат за основним договором №006112 від 28.11.2006 3220,00 грн., штраф за договором позики №409/06/08 від 12.06.2008 4820,82 грн., сума інфляційних за Договором позики №409/06/08 від 12.06.2008 та основним договором №006112 від 28.11.2006 16258,27 грн., сума 3% річних 1900,59 грн., а всього 39049,08 грн. 17.06.2008 для забезпечення виконання договірних зобовязань [PERSON] між позивачем і відповідачем було укладено догові Іпотеки, за яким [PERSON] надала в іпотеку позивачу нерухоме майно у житловому [ADDRESS], загальною площею 48,7 кв.м, житловою площею 25,1 кв.м, що розташована по вул.Вокзальна в м.Знамянка Кіровоградської області. Пунктом 1.4 договору іпотеки передбачено, що він забезпечує вимогу іпотекодержателя (ПП «Капітолій»), яка випливає з договору позики №409/06/08 від 12.06.2008 та додаткових договорів до нього, укладеного між іпотекодержателем та відповідачем, а також суми пені та штрафів, та інші вирати іпотекодержателя, повязані з договором позики. Пунктом 1.6. договору іпотеки іпотекодавці гарантували, що на предмет іпотеки не існує прав та вимог інших осіб, в тому числі тих, що не і узвані у встановленому законом порядку. Також, відповідно до п.4.1 ст.4 договору іпотеки у разі невиконання або неналежного виконання іпотекодавцем основного зобовязання, іпетекодержатель має право задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Згідно з п.2.1.5. договору іпотеки іпотекодавці протягом двох робочих днів від дати укладання договору іпотеки зобовязані застрахувати предмет іпотеки на повну\~його вартість на користь іпотекодержателя з попереднім погодженням останнім умов страхування, та надати Іпотекодержателю відповідний договір страхування. Пунктом 3.2. Договору іпотеки передбачена відповідальність за порушення іпотекодавцем пункту 2.1.5. Договору у виді штрафу у розмірі 5% від вартості предмета іпотеки, яка відповідно до п.1.2. цього договору становить 50000 грн. На даний час умови договору іпотеки щодо страхування предмета іпотеки іпотекодавцем не виконані. В звязку з цим, до іпотекодавця застосовано штраф у розмірі 4820,82 грн.\~ Борг на суму 16069,40 грн. підтверджується рішенням Знамянського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 червня 2013, яким задоволено позов ПП «Капітолій» до [PERSON] про стягнення боргу в розмірі 16069,40 грн. Дане рішення вступило в законну силу 25.06.2013 (а.с.35-37). Станом на травень 2017 року рішення Знамянського міськрайонного суду Кіровоградської області від 17.06.2013 не виконано, боржник свої зобовязання не виконує. Відповідно до п.17 Постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» від 30.03.2012 наявність судового рішення про задоволення вимог кредитора, яке не виконано боржником, не припиняє правовідносин сторін кредитного договору, не звільняє останнього від відповідальності за невиконання грошового зобовязання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених частиною другою ст.625 ЦК України, оскільки зобовязання залишається невиконаним належним чином відповідно до вимог ст.ст.526, 599 ЦК України. Відповідач у порушення умов договору зобовязання належним чином не виконувала, у звязку з чим за договором виникла заборгованість у розмірі\~ 39049,08 грн.\~з яких: 12849 грн.40 коп.\~- за Договором позики №409/06/08 від 12.06.2008, 3220 грн.\~00 коп. - за основним договором №006112 від 28.11.2006, 4820 грн. 82 коп.\~- штраф за договором позики №409/06/08 від 12.06.2008, 16258 грн.27 коп.\~- сума інфляційних за Договором позики №409/06/08 від 12.06.2008 та основним договором №006112 від 28.11.2006, 1900 грн. 59 коп.\~- сума 3% річних. Згідно зі\~ст.526 ЦК України\~зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частиною 1\~ст.527 ЦК України\~передбачено, що боржник зобов'язаний виконати свій обов'язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов'язання. Відповідно до ст.ст.525,526,530 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, при чому зобов'язання має виконуватися належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору. Відповідно до змісту ст.ст.610, 612 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом. Відповідно до\~ст.629 ЦК України, договір є обов'язковим для виконання сторонами. Відповідно до ч.1\~ст.1049 ЦК України\~позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з ч.2\~ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обовязок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~ст.1048 цього Кодексу України. Згідно з ч.1\~ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ст.572 ЦК України, в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобовязання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави). Згідно з ч.1 ст.575 ЦК України іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи. Відповідно до ст.ст.589, 590 ЦК Україниу разі невиконання зобов'язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення на предмет застави. Звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду. Відповідно дост.1 Закону України «Про іпотеку» № 898-IV від 05.06.2003 іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Нормою ст.3 вказаного Закону передбачено, що іпотека виникає на підставі договору. Взаємні права і обов'язки іпотекодавця та іпотекодержателя за іпотечним договором виникають з моменту його нотаріального посвідчення. Згідно зі\~ст.33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Відповідно до ст.35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов'язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов'язань, вимога про виконання порушеного зобов'язання у не менш ніж 30-денний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Положення частини першої цієї статті не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених ст.12 Закону «Про іпотеку», якою встановлено, що у разі порушення іпотекодавцем обов'язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов'язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки. Положеннями ч.1 ст.39 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що в разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої ст.38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації. Виходячи зі змісту поняття «ціна», як форми грошового вираження вартості товару, послуг тощо, аналізу норм ст.ст.38, 39 Закону України «Про іпотеку», у розумінні норми ст.39 Закону «Про іпотеку» встановлення початкової ціни предмету іпотеки у грошовому вираженні визначається за процедурою, передбаченою ч.6 ст.38 цього Закону. Відповідно до ст.38 Закону України «Про іпотеку»\~ціна продажу предмета іпотеки встановлюється за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем або на підставі оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності, на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна. Таким чином, вимога позивача про визначення початкової ціни продажу предмета іпотеки на підставі оцінки, проведеної субєктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій не підлягає задоволенню, оскільки чинним законодавством передбачено порядок визначення початкової ціни іпотеки судом, при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про іпотеку» за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобовязанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплатупроцентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобовязання. У пункті 37 постанови № 5 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 30 грудня 2012 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають з кредитних правовідносин» розяснено, що невиконання вимог частини 1 ст. 35 Закону України «Про іпотеку» про надіслання іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги про усунення порушення зобовязання не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду (на відміну від інших способів звернення стягнення ч.3\~ст.33 цього Закону), оскільки іпотекодавець у судовому засіданні має можливість заперечувати проти вимог іпотекодержателя. Відповідно до п.1.2 Договору іпотеки від 17.06.2008, укладеного між позивачем і відповідачем, вартість предмету іпотеки за згодою сторін становить 50000 грн. (а.с.23-26). Таким чином, вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки та встановлення способу реалізації нерухомого майна підлягають задоволенню у повному обсязі. Також, суд вважає, що відповідно до ст.88 ЦПК України з відповідача по справі необхідно стягнути судові витрати по справі. На підставі викладеного та

Outcome: approved