Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-03 00:00:00

Позивач - ПрАТ «АК «Київводоканал» звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] , про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, мотивуючи свої вимоги тим, що між ПАТ «АК «Київводоканал» ( в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал») та Відповідачем був укладений договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) за адресою: [ADDRESS] . Внаслідок не виконання Відповідачем зобов`язань із своєчасної оплати спожитих послуг за період з 01 липня 2014 року по 30 червня 2020 року з водопостачання та водовідведення утворилася вказана заборгованість, у зв`язку з чим Позивач вимушений звертатись до суду з вказаним позовом, в якому просить стягнути з Відповідача на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» заборгованість за надані послуги з водопостачання та водовідведення в розмірі 9 205 грн. 46 коп., 3% річних в розмірі 1 271 грн. 27 коп., інфляційні втрати у розмірі 5 316 грн. 34 коп. та судовий збір. Відповідач скористався своїм право в порядку ст.178 ЦПК України та подала Відзив на позовну заяву 22.10.2020 року через канцелярію до Деснянського районного суду, в якому зазначила, що вона є власником Ѕ частки квартири, що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно. Також, просила залишити позовну заяву подану Представником позивача без руху та повернути її позивачу. 19.11.2020 року до Деснянського районного суду Представником позивача було подано Відповідь на відзив, в якому останній просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідач в судовому засіданні вимоги викладені у Відзиві підтримала та просила їх задовольнити. Третя особа - [PERSON] , в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, клопотань чи заяв до суду не надходило. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ПрАТ «АК «Київводоканал» підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 24.11.2017 року між ПАТ «АК «Київводоканал», що перейменовано у ПрАТ «АК «Київводоканал» та [PERSON] був укладений договір про розстрочення заборгованості, що виникла у зв`язку з несвоєчасним розрахунком за спожиті послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) за адресою: [ADDRESS] , яка станом на 24.11.2017 року становила суму у розмірі 11 014 грн. 07 коп. та відповідно підписанням якого Відповідач визнав вищезазначену заборгованість. Згідно копії Свідоцтва про право власності на нерухоме майно, яке видане Відділом приватизації державного житлофонду Ватутінської районної Ради № 5396 від 14.12.1999 року у м. Києві, квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить [PERSON] та [PERSON] в рівних долях. Відповідач наголосила, що підставою бути співвідповідачами та нести часткову відповідальність є той факт, що вона є власником тільки Ѕ частки квартири, а другим співвласником Ѕ частки є - [PERSON] [PERSON] протокольною ухвалою суду від 01.12.2020 року була залучена в якості третьої особи. Отже, розмір заборгованості за надані житлово-комунальні послуги за адресою: [ADDRESS] , складає 9 205 грн. 46 коп.Також, у зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, боржник зобов`язаний сплатити на користь позивача 3% річних у розмірі 1 271 грн. 27 коп. та інфляційні втрати у розмірі 5 316 грн. 34 коп. Частиною 7 статті 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання. У відповідності до п. 1.1 Договору ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати Боржнику відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а Боржник зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. Відповідно до п. 3.1 Договору розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Статтю 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» доповнено п. 5, яким визначено, що виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. Пунктом 5 ч.3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакі що діяла на момент існування взаємовідносин) та ч. 1 ст. 68 Житлового кодексу Української РСР, що кореспондуються з підп. 1 п. 30 Правил надання послуг з централізоване опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 №630, встановлено обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Підпункти 1, 10 пункту 1 частини 1 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» дають визначення житлово-комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил та визначення комунальних послуг як результату господарської І діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо-та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством. Частиною 3 статті 9 Закону України «Про житлово - комунальні послуги» визначено, що дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. За приписами статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, що діяла на момент існування взаємовідносин), пунктів 18, 20, З0 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених і постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 №630 (діяли у період існування і взаємовідносин), споживач зобов`язаний оплачувати комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, квитанції тощо). Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Стаття 356 ЦК України дає визначення право спільної часткової власності, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади. Відповідно до ст.358 Цивільного кодексу України Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном, як передбачено ст.360 ЦК України. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Зважаючи на викладене вище, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається Позивач, як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ПрАТ «АК «Київводоканал» підлягають частковому задоволенню, оскільки предмет позову - заборгованість за оплату житлово - комунальних послуг з урахуванням 3% річних та інфляційних витрат за адресою: [ADDRESS] , підлягає стягненню з Відповідача, як з співвласника Ѕ частини квартири за вищевказаною адресою. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з Відповідача на користь Позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 051 грн. 00 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial