Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-26 00:00:00

Позивач ПАТ «Фітофарм» звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про витребування безпідставно отриманих грошей посилаючись на те, що з 16 вересня 2014 року [PERSON] перебувала у трудових відносинах з ПАТ «Фітофарм». 17.09.2014 року між [PERSON] Акціонерним Товариством «Креді [PERSON]» з однієї сторони та [PERSON] з іншої сторони був укладений договір про відкриття карткового рахунку, видачу платіжної картки та їх обслуговування, відповідно до якого банк відкрив власнику рахунку картрахунок № 26253001062405. Протягом всього часу знаходження у трудових відносинах із ПАТ «Фітофарм», [PERSON] отримувала заробітну плату з авансом в тому числі, відповідно до вказаних часових тарифних ставок на картковий рахунок ПАТ «Креді [PERSON]» № 26253001062405, звідки знімала її за допомогою платіжної картки вказаного банку.При нарахуванні авансу 22.12.2014 року в результаті допущення лічильної (рахункової) помилки з боку бухгалтера ПАТ «Фітофарм», на картковий рахунок ПАТ «Креді [PERSON]» № 26253001062405, [PERSON] був помилково нарахований аванс в сумі 104 263,07 грн. замість встановлених 1033,47 грн. Таким чином, [PERSON] безпідставно, з причин помилкового нарахування в результаті лічильної помилки, отримала на свій картковий рахунок суму в розмірі - 102 274,98 грн. Факт допущення лічильної помилки при нарахуванні авансу [PERSON] був встановлений 09.01.2015 року під час проведення службового розслідування в ПАТ «Фітофарм» на підставі відповідного наказу. [PERSON], достовірно знаючи, що така сума в розмірі 104 263,07 грн. не може належати їй в якості авансу, і відповідно, не може належати їй на законних підставах в період часу з 22.12.2014 року по 29.12.2014 рік, за 41 раз, з карткового рахунку ПАТ «Креді [PERSON]» № 26253001062405 за допомогою платіжної картки зняла 104 275,04 грн., з яких 102 274, 98 грн. - нараховані через лічильну помилку бухгалтера та розпорядилась ними на свій розсуд. З урахуванням вищевикладеного просить суд винести рішення, яким стягнути з відповідачки на користь ПАТ «Фітофарм» безпідставно набуті кошти у сумі 102\~274,98грн., нараховані внаслідок лічильної помилки та судові витрати понесенні при подачі позову. Представник позивача [PERSON] Акціонерного Товариства «Фітофарм» - [PERSON] у судовому засіданні на позовних вимогах наполягала та просила позов задовольнити у повному обсязі з підстав викладених в позові. Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнала та пояснювала, що вона 22.12.2014 року зняла лише свій аванс у розмірі 1\~000 грн., про зарахування на її картковий рахунок суми у розмірі 102\~274, 98грн. їй відомо не було.06.01.2015року коли вона хотіла зняти з карткового рахунку заробітну плату, вона дізналась що в неї зникла платіжна карточка, після чого вона подзвонила до установи банку та заблокувала платіжну карточку. Представник відповідача [PERSON]- [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти позову та вказував, що [PERSON] ніколи грошові кошти у розмірі 102\~274, 98 грн. не знімала, не розпоряджалась ними та не заволодівала ними. Виписка по картковому рахунку банку не доводить той факт, що [PERSON] знімала грошові кошти. Відповідно до пояснень [PERSON] 22.12.2014 зняла лише свій аванс у розмірі 1\~000 грн. При цьому, про зарахування на картковий рахунок суми у розмірі 102\~274, 98 їй відомо не було. Оскільки повідомлення на мобільний телефон відповідачки про зарахування грошових коштів не надходили, зазначена послуга «GSM Banking», активована за платіжною карткою не була. 06.01.2015 відповідачка виявила пропажу платіжної картки та звернулась до банку для її блокування. Відповідно до позову сам позивач, зазначив, що факт допущення лічильної помилки було встановлено 09.01.2015 року, позовну заяву подано 27.02.2015 року, тобто пропущено місячний строк. Також, з доданих до позову документів прямо вбачається вина бухгалтера за допущену помилку, помилка виникла не в процесі складних обрахунків, а внаслідок неуважності працівника бухгалтерії, а тому просить в задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Третя особа [PERSON] у судове засідання не зявився про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином. Суд, заслухавши сторони, свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного: Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона працює інженером по кадрам ПАТ «Фітофарм», 08.01.2015 року вона дізналась про те, що [PERSON] замість встановленого авансу 1033,47грн. було помилково зараховано на її рахунок суму у розмірі 104\~263,07грн. На роботі їх покарали позбавили премії та винесли догану. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона працює бухгалтером на підприємстві ПАТ «Фітофарм» 08.01.2015 року при роздрукуванні відомостей вона побачила, що було допущено помилку та [PERSON] було помилково зараховано на її рахунок 104\~263,07грн. замість встановленого авансу 1033,47грн. [PERSON] пояснювала, що вона з карткового рахунку зняла тільки 1000,00грн. Помилка в нарахуванні авансу [PERSON] не з її вини. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що працює начальником цеху на підприємстві ПАТ «Фітофарм». 09.01.2015 року вона вийшла на роботу та їй повідомили, що [PERSON] помилково зараховано 104\~263,07грн. [PERSON] пояснювала що, вона зняла тільки 1000,00грн., решту грошей вона не знімала та нічого не знає. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що працює апаратником на підприємстві ПАТ « Фітофарм».Їй відомо, що [PERSON] скаржилася, що у неї вкрали картку та на її рахунку було багато грошей. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона працює головним бухгалтером на підприємстві ПАТ « Фітофарм». 08.01.2015 року, коли [PERSON] формувала відомості заробітної плати за грудень, вона побачила велику суму не характерну для заробітної плати, після чого вони почали перевіряти все та побачили що помилково зараховано на рахунок [PERSON] 104\~263,07грн. замість встановленого авансу 1033,47грн. На пропозицію добровільного повернення грошей [PERSON] спочатку нічого не відповідала, а після категорично вказала, що вона не брала цих грошей. Після чого, вони їздили до установи банку та давились відео, де було зафіксовано, що [PERSON] та її чоловік зняв грошові кошти з вказаного рахунку. Згідно доповідної, написаної бухгалтером [PERSON] вбачається, що остання, при нарахуванні авансу 22.12.2014 року [PERSON] помилково на її картковий рахунок було перераховано в рахунок авансу 104263,07грн. замість 1033,47грн. Згідно розрахункового листа за грудень 2014 року [PERSON] сплачено аванс у розмірі 104\~263,07грн. Згідно наказу № 3 від 08.01.2015 року винесено генеральним директором ПАТ «Фітофарм» призначено провести службове розслідування з вимогою встановлення причини помилкового перерахування 102\~274,98грн. на картковий рахунок апаратнику сировини та полу фабрикатів Цеху №2 [PERSON] Згідно пояснювальної записки інженера ПАТ «Фітофарм» [PERSON] від 09.01.2015 року вбачається, що при нарахуванні авансових виплат в її функціональні зобовязання входить формування документів «невиходи в організаціях- відсутність по незвязаним причинам», де відображається лікарняні листи. Документи «Розрахункова відомість по організації» та «зарплата до виплати організації», в яких відображається суми до виплати вона не формує та перевіркою вона не займається. Згідно пояснювальної інженеру за підготовкою кадрів ПАТ «Фітофарм» [PERSON] вбачається, що [PERSON] була прийнята в цех ГЛС №2 16.09.2014 року учеником дозувальника. При прийомі її на роботу в наказі про прийом вказано «оплата по сдельному наряду 12,43грн.». З 01.12.2014 року вона була переведена апаратником підготовки сировини 2 р. за часовим тарифом 14,86грн. У програмі відобразилось 1486 без коми. Згідно акту службового розслідування від 09.01.2014року вбачається, що службове розслідування за фактом виявлення необґрунтованих перерахувань 22.12.2014 року на картковий рахунок №26253001062405 в «Креді [PERSON]» апаратнику підготовки сировини та полуфабрикатів [PERSON] в сумі 102174,98грн., комісія дійшла до наступних висновків: « 1. За результатами розслідування правоохоронних органів вирішити питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] у вигляді звільнення. 2. Стягнути з співробітника [PERSON] зайві, безпідставно нараховані грошові кошти у сумі 102\~274,98грн.». Згідно пояснювальної [PERSON], остання пояснювала, що 22.12.2014 року вона отримала аванс 1000,00грн., після чого 06.01.2015року о 16 годині вона виявила, що в неї зникла заробітна картка, після чого подзвонила на «гарячу» лінію та заблокувала її. Згідно листа надісланого [PERSON] на імя ПАТ «Фітофарм» від 19.01.2015 року вбачається, що грошові кошти у розмірі 104 263,07грн. вона не отримувала. Розрахунковий листок про нарахування заборгованості в розмірі 102\~274,98грн. вона не отримувала. Гроші в сумі 102\~274,98 грн. вона з карткового рахунку не знімала. Своєї згоди на утримання грошових коштів, в тому числі у розмірі 102\~274,98 грн. з її заробітної плати вона не дає та заперечує проти цього. Згідно витягу з кримінального провадження №12015050150000071 від 10.01.2015 року,в період часу з 22.1.2014 року по 08.01.2015 року невстановлена особа, з корисних міркувань, знаходячись в м. Артемівську Донецької області, шляхом зловживання довірою викрала гроші кошти в сумі 104236,07грн., що належить ПАТ « Фітофарм» чим спричинила вказаному підприємству матеріальну шкоду у вказаному розмірі. Згідно постанови про закриття кримінального провадження від 23.01.2015 року, вбачається, що кримінальне провадження, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від № №12015050150000071 від 10.01.2015 року, закрито у звязку з тим, що в діях [PERSON] відсутні ознаки складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України. Вказана постанова стороною позивача не оскаржувалася. Згідно колективного договору ПАТ «Фітофарм» п.5.9 «При кожній виплаті заробітної плати повідомляти працівникам про загальну суму нарахованої заробітної плати з роздрукуванням за видами виплат, розміри та підстави утримань суму зарплати, підлягаючої до виплати». Згідно довідки № 192 від 04.02.2015 року виданої ПАТ «Фітофарм» в тому, що [PERSON] працює на вказаному підприємстві з 16.09.2014 року. В теперішній час займає посаду апаратника підготовки сировини 2 розряду. Дохід за період з 16.09.2014 року по 31.12.2014 року склав 8\~209,88грн. Згідно договору про відкриття карткового рахунку від 17.09.2014 року укладеного між ПАТ «Креді [PERSON]» та [PERSON], останній на її імя відкрито картковий рахунок № 26253001062405. Згідно листа наданого ПАТ «Креді [PERSON]» від 12.03.2015 року вбачаються, що [PERSON] власнику карткового рахунку № 26253001062405 станом на 11.03.2015 року не було підключено послугу «GSM Banking». Згідно виписки по рахунку приватного клієнта [PERSON] №062405-2015/0806, номер основного рахунку № 26253001062405, наданого ПАТ «Креді [PERSON]» вбачається, що 23.12.2014року о 15:20:32 з карткового рахунку було знято -1000,00грн.; 23.12.2014року о 15:22:21 з карткового рахунку було знято 2000,00грн. 23.12.2014року о 15:24:12 з карткового рахунку було знято 2000,00грн. ; 23.12.2014року о 16:08:27 з карткового рахунку було знято 524,70грн.; 23.12.2014року о 17:04:33 з карткового рахунку було знято 2000,00грн.; 23.12.2014року о 17:06:49 з карткового рахунку було знято 2000,00грн.; 23.12.2014року о 17:28:41 з карткового рахунку було знято 504.80грн.; 23.12.2014року о 17:49:51 з карткового рахунку було знято 319,90грн.;за період з 24.12.2014року по 29.12.2014року з карткового рахунку було знято на загальну суму 93\~925,75грн. Згідно ст.127 КЗпП України, обмеження відрахувань із заробітної плати , відрахування із заробітної плати можуть провадитись тільки у випадках, передбачених законодавством України. Відрахування із заробітної плати працівників для покриття їх заборгованості підприємству, установі і організації, де вони працюють, можуть провадитись за наказом (розпорядженням) власника або уповноваженого ним органу: 1) для повернення авансу, виданого в рахунок заробітної плати; для повернення сум, зайво виплачених внаслідок лічильних помилок; для погашення невитраченого і своєчасно не поверненого авансу, виданого на службове відрядження або переведення до іншої місцевості; на господарські потреби, якщо працівник не оспорює підстав і розміру відрахування. У цих випадках власник або уповноважений ним орган вправі видати наказ (розпорядження) про відрахування не пізніше одного місяця з дня закінчення строку, встановленого для повернення авансу, погашення заборгованості або з дня виплати неправильно обчисленої суми. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 року №13 « Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» при вирішення спорів, повязаних із застосуванням ст.127 КЗпП України, суди мають враховувати, що вимоги про повернення працівником авансу, виданого в рахунок заробітної плати, і сум, зайво виплачених внаслідок лічильних помилок, а також погашення невитраченого і своєчасно не поверненого авансу, виданого на службове відрядження, переведення до іншої місцевості чи на господарські потреби, розглядаються судами в тому разі, коли роботодавець не має можливості провести відрахування із заробітної плати у зв'язку з тим, що працівник оспорює підстави і розмір останнього, або минув місячний строк для видання відповідного наказу (розпорядження), або з інших причин. До лічильних помилок належать неправильності в обчисленнях, дворазове нарахування заробітної плати за один і той самий період тощо. Не можуть вважатися ними не пов'язані з обчисленнями помилки в застосуванні закону та інших нормативно-правових актів, у тому числі колективного договору. Згідно ст. 1215 ЦК України передбачено, що не підлягає поверненню безпідставно набуті: заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку. Законодавством передбачено можливість вимагати повернення зайве виплаченої суми, лише у виняткових, чітко визначених випадках, а в даному випадку виключно за умови лічильної помилки. Лічильна (рахункова) помилка - це помилка яка була допущена під час проведення арифметичних підрахунків. До лічильних помилок належать неправильності в обчисленнях, дворазове нарахування заробітної плати за один і той самий період. Відповідно\~\~до\~\~ст. 11 ЦПК\~\~України,\~\~суд\~\~розглядає\~\~справу\~\~в\~\~межах\~\~позовних вимог\~\~та\~\~на\~\~підставі\~\~доказів,\~\~наданих\~\~сторонами. \~ \~Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, а згідно ч.4 зазначеної статті -доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Таким чином в судовому засіданні встановлено, що на рахунок [PERSON] було перераховано суму 104 275,04 грн., при цьому як пояснила остання і цей факт знайшов підтвердження в судовому засіданні про наявність саме такої суми на рахунку їй відомо не було, оскільки послуга смс-банкінг у відповідача не підключена. Факт того, що відповідач, знаючи розмір її заробітної платні, зняла суму 1000,00 грн. [PERSON] не оспорює. При цьому стороною позивача не було надано доказів того, що залишок суми було знято саме відповідачкою. Оглянуті в судовому засіданні відео файли з камер спостереження біля банкоматів не дають суду підстав визначити, що саме відповідачкою було знято залишок суми з її карткового рахунку. Крім того, відповідач, дізнавшись, що в неї втрачена банківська картка, звернувшись на «гарячу» лінію банку заблокувала останню. Також постанову про закриття кримінального провадження від 23.01.2015 року, у звязку з тим, що в діях [PERSON] відсутні ознаки складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України стороною позивача не оскаржено. Згідно листа Міністерства праці та соціальної політики від 23.10.2009 р. № 248/06/186-09 «Щодо порядку повернення сум, зайво виплачених унаслідок лічильної помилки», відрахування із заробітної плати працівників для покриття їх заборгованості підприємству, установі та організації, де вони працюють, можуть провадитися за наказом (розпорядженням) власника або уповноваженого ним органу для повернення сум, зайво виплачених внаслідок лічильних помилок. За наявності у власника права здійснювати відрахування із заробітної плати працівника з метою повернення сум, зайво виплачених внаслідок лічильних помилок, він може видати наказ (розпорядження) про відрахування\~не пізніше одного місяця з дня закінчення строку з дня виплати неправильно обчисленої суми. Для відрахування таких сум згода працівника не потрібна. Його заперечення також не можуть перешкоджати відрахуванню. Як було встановлено в судовому засіданні, позивач, нарахувавши суму 22.12.2014 року, дізнався про зайві нарахування 09.01.2015 року, тобто до закінчення місячного строку, але розпорядження чи наказ про відрахування з заробітної плати [PERSON] не видав. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні стороною позивач не доведено, що сума 102\~274,98 грн. була нарахована [PERSON] саме в результаті лічильної помилки, а тому в позові слід відмовити.

Outcome: dismissed