Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-18 00:00:00

Позивач просить скасувати акт розслідування причини виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 складений та затверджений 25.10.2018 Управлінням Держпраці\~у Сумській\~області відносно [PERSON] та повідомлення про професійне захворювання за формою П-3 №77 від 04.07.2018 складене Харківським національним\~медичним університетом відносно [PERSON] . Свої вимоги позивач мотивує тим, що [PERSON] у період складання зазначених документів працював і працює у ТОВ «Енергоконсалтинг ХХІ» на посаді контролера у ливарному виробництві. Відповідно до абзацу 3 пункту 70 «Порядку проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 № 1232, у разі коли хворий працював на кількох підприємствах, де були умови для розвитку професійного захворювання, або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку професійного захворювання, повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство, де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку професійного захворювання. Відповідно до\~пункту 1.10.\~«Порядку складання\~та вимог\~до санітарногігієнічних\~характеристик умов\~праці»,\~затвердженого наказом\~Міністерства охорони\~здоров`я України\~від 13.12.2004\~№ 416складання санітарно-гігієнічних характеристик, відповідно до зазначеного пункту, у разі, коли працівник працював на декількох підприємствах, санітарно-гігієнічна характеристика складається закладом державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснював державний санітарно-епідеміологічний нагляд за останнім підприємством, де працював працівник, з доданням при потребі інформаційних довідок здійснювали від інших закладів державної санітарно-епідеміологічної служби, які державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємствами, де він працював раніше. Такі порушення на думку позивача вочевидь спотворюють висновки та перешкоджають визначенню умов виникнення захворювання працівника. Висновок зазначений у акті створює вочевидь негативні наслідки для товариства. Відповідач Управління Держпраці у Сумській області, надало відзив у якому позов не визнало. Зокрема заперечення мотивовані тим, що 09.07.2018 до Управління надійшло повідомлення про професійне захворювання за формою П-3 за реєстраційним номером 77 від 04.07.2018\~відносно [PERSON] ..Наказом Управління № 91-ПЗ від 12.07.2018 за погодженням з відповідними органами утворено комісію з розслідування причин виникнення професійного захворювання у працівника ПАТ «Сумське НВО» [PERSON] .. За результатами розслідування складено акт за формою П-4 та підписаний з окремими думками членів комісії. Вважає, що порушень у діях Управління не було, оскільки в повідомленні про професійне захворювання за формою П-3 № 77 від 04.07.2018 та запиті на складення санітарно-гігієнічної характеристики умов праці працівника при підозрі у нього професійного захворювання (отруєння) № 133/01-13/12 від 30.01.2018 роботодавцем визначено саме позивача. Третя особа [PERSON] надав письмові пояснення у яких заперечував проти позову. Заперечення мотивував тим, що з 01.11.1999 по 01.02.2017 пропрацював у АТ «Сумське НВО». Позивач порушив його трудові права на безпечні умови праці. У зв`язку зі шкідливими умовами праці втратив здоров`я, має професійне захворювання, втратив працездатність. Також вважав, що справу не належить розглядати оскільки акт та повідомлення є доказами, які оцінюються судом. Третя особа Харківський національний медичний університет надав письмові пояснення. У поясненнях повідомив, що відкликав повідомлення про професійне захворювання за формою П-3 №77 від 04.07.2018 відносно [PERSON] Інші треті особи письмових пояснень не подавали. В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені вимоги. Також повідомив, що Харківський національний медичний університет відкликав своє повідомлення про професійне захворювання. Вважав, що таким чином не існує підстави для складання спірного акту. Також зазначив, що спірний акт розслідування спотворив результати розслідування та створив умови для позивача по відшкодуванню шкоди працівнику. При цьому повністю переклав відповідальність за порушення прав працівника третьою особою ТОВ «Енергоконсалтинг ХХІ». Представник відповідача підтримав відзив та викладені у ньому заперечення. Разом з цим не заперечував, що на час складання повідомлення і проведення перевірки працівник працював ТОВ «Енергоконсалтинг ХХІ». Однак щодо останнього перевірку не проводили, оскільки повідомлення надійшло по місцю роботи працівника саме у АТ «Сумське НВО». Представник третьої особи Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у Сумській області підтримав позицію позивача з наведених ним підстав. Також вважав, що склалася ситуація коли висновки розслідування є неповними. Представник третьої особи [PERSON] підтримав заперечення. Інші учасники розгляду не з`явилися і про поважність причин неявки суду не повідомили. Суд, заслухавши пояснення, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов обґрунтований але підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] з 01.11.1999 по 01.02.2017 пропрацював у АТ «Сумське НВО» на посадах формувальника ручного формування, майстра обрубної дільниці цеху №1. З 13.02.2017 [PERSON] працює у ТОВ «Енергоконсалтинг ХХІ» на посаді контролера у ливарному виробництві. 09.07.2018 до Управління Держпраці у Сумській області надійшло повідомлення про професійне захворювання за формою П-3 №77 від 04.07.2018 складене Харківським національним\~медичним університетом щодо [PERSON] .. У повідомленні зазначено у графі найменування підприємства в минулому ПАТ «СМНВО», що відповідає на час розгляду справи АТ «Сумське НВО». 12.07.2018 Управління Держпраці у Сумській області своїм наказом №90-ПЗ утворила комісію для розслідування причин виникнення професійних захворювань у працівників Публічного акціонерного товариства Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання» (на час розгляду справи судом Акціонерного товариства «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання»), зокрема [PERSON] . 14.09.2018 Управління Держпраці у Сумській області своїм наказом №121-ПЗ внесло зміни до складу комісії з розслідування причин профзахворювання [PERSON] 25.10.2018 Управління Держпраці у Сумській області своїм наказом №128-ПЗ внесло зміни до складу комісії з розслідування причин профзахворювання [PERSON] .. 25.10.2018 комісією у складі голови: Антоненко Н.Г.- заступника начальника Управління Держпраці у Сумській області, заступника голови комісії - Кучеренко Людмили Володимирівни головного державного інспектора відділу з питань гігієни праці управління Держпраці у Сумській області, членів комісії: Угнічова Валерія Олександровича - начальника управління охорони праці та екології ПАТ «Сумське НВО», [PERSON] - голова об`єднаної первинної організації профспілки працівників машинобудування та металообробки, ПАТ«Сумське НВО»; [PERSON] - завідуючої відділенням профілактичних медичних оглядів КУ «Сумська міська клінічна лікарня № 4»; [PERSON] - начальника відділу страхових експертів з охорони праці - страховий експерт з охорони праці; [PERSON] - технічного інспектора праці «Сумського обласного комітету профспілки працівників машинобудування та металообробки» провела розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, складений акт розслідування причини виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4. У акті комісією у складі зазначені шкідливі умови праці [PERSON] під час роботи у АТ «Сумське НВО» та зв`язок з профзахворюваннями виявленими у робітника. 25.10.2019 Управління Держпраці у Сумській області затверджено зазначений акт розслідування причини виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4. До акту додані окремі думки членів комісії [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . У окремих думках члени комісії не погодилися з висновками. Незгоду мотивовано тим, що згідно запису у трудовій книжці [NUMBER] [PERSON] з 13.02.2017 по теперішній час працює контролером у ливарному виробництві ТОВ «Енергоконсалтинг - XXI». Основним видом економічної діяльності ТОВ «Енергоконсалтинг - XXI» згідно КВЕД - 25.22 є механічне оброблення металевих виробів, тому не виключається, що [PERSON] може працювати в шкідливих умовах праці. У відповідності п. 1.10. Порядку складання та вимог до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого наказом МОЗ України 13.12.2004 №614, у разі, коли працівник працював на декількох підприємствах, санітарно-гігієнічна характеристика складається за останнім підприємством, де працював працівник, з додаванням при потребі інформаційних довідок по підприємствам, де він працював раніше. Повідомлення про професійне захворювання за Формою П-3 надіслано на ПАТ «Сумське НВО», а не на останнє підприємство, де працює хворий, як це передбачено п. 70. Порядку, тобто без урахувань умов праці на робочому місці контролера у ливарному виробництві ТОВ «Енергоконсалтинг - XXI». 20.11.2019 Харківський національний медичний університет своїми листами №070112/1271, 070112/1270, 070112/1269 відкликав та просив повернути форму П-3 Повідомлення про професійне захворювання №77 від 04.07.2018 відносно [PERSON] для уточнення умов праці у ТОВ «Енергоконсалтинг - XXI». Встановлені факти визнаються сторонами та підтверджуються зазначеними документами копії яких знаходяться у матеріалах справи. Згідно ст. 4 Закону України «Про охорону праці» державна політика в галузі охорони праці базується на принципах: пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; підвищення рівня промислової безпеки шляхом забезпечення суцільного технічного контролю за станом виробництв, технологій та продукції, а також сприяння підприємствам у створенні безпечних та нешкідливих умов праці; комплексного розв`язання завдань охорони праці на основі загальнодержавної, галузевих, регіональних програм з цього питання та з урахуванням інших напрямів економічної і соціальної політики, досягнень в галузі науки і техніки та охорони довкілля; соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань; встановлення єдиних вимог з охорони праці для всіх підприємств та суб`єктів підприємницької діяльності незалежно від форм власності та видів діяльності; адаптації трудових процесів до можливостей працівника з урахуванням його здоров`я та психологічного стану; використання економічних методів управління охороною праці, участі держави у фінансуванні заходів щодо охорони праці, залучення добровільних внесків та інших надходжень на ці цілі, отримання яких не суперечить законодавству; інформування населення, проведення навчання, професійної підготовки і підвищення кваліфікації працівників з питань охорони праці; забезпечення координації діяльності органів державної влади, установ, організацій, об`єднань громадян, що розв`язують проблеми охорони здоров`я, гігієни та безпеки праці, а також співробітництва і проведення консультацій між роботодавцями та працівниками (їх представниками), між усіма соціальними групами під час прийняття рішень з охорони праці на місцевому та державному рівнях; використання світового досвіду організації роботи щодо поліпшення умов і підвищення безпеки праці на основі міжнародного співробітництва. Згідно ст. 33 Закону України «Про охорону праці» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці: здійснює комплексне управління охороною праці на державному рівні, реалізує державну політику в цій галузі та здійснює контроль за виконанням функцій державного управління охороною праці міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями та органами місцевого самоврядування; розробляє за участю міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Фонду соціального страхування України, всеукраїнських об`єднань роботодавців та профспілок загальнодержавну програму поліпшення стану безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і контролює її виконання; здійснює нормопроектну діяльність, розробляє правила, норми, положення, інструкції та інші нормативно-правові акти з охорони праці або зміни до них та вносить відповідні пропозиції на розгляд центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у зазначеній сфері, тощо. Державна служба України з питань праці\~(Держпраці)\~\~центральний орган виконавчої влади України, утворений відповідно до вимог постановою Кабінету Міністрів від\~10.09.2014\~р. № 442 «Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади», в результаті реорганізації шляхом злиття\~Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки\~та\~Державної інспекції з питань праці, а також передачі Держсанепідслужбою функцій з реалізації державної політики у сфері гігієни праці та дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників. Основними завданнями Держпраці є: 1) реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб; 2) здійснення комплексного управління охороною праці та промисловою безпекою на державному рівні. Згідно Переліку виробництв, цехів, професій і посад із шкідливими умовами праці, робота в яких дає право на скорочену тривалість робочого тижня, затвердженого Постановою КМУ від 21.02.2001 № 163, робота контролера ливарного виробництва може бути в шкідливих умовах праці. Згідно п. 62 «Порядку проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 № 1232, усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню. Згідно п. 70 «Порядку проведення розслідування» у разі коли хворий працював на кількох підприємствах, де були умови для розвитку професійного захворювання, або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку професійного захворювання, повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство, де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку професійного захворювання. Згідно п. 74 «Порядку проведення розслідування» головний державний санітарний лікар Автономної Республіки Крим, області або міста утворює протягом трьох днів після отримання повідомлення за формою П-3 комісію з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством (голова комісії), представники лікувально-профілактичного закладу, роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), вищого органу профспілки, робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства, а також у разі потреби представники інших органів. Згідно п. 83 «Порядку проведення розслідування» у роботі комісії з розслідування такого випадку обов`язково беруть участь представники підприємства, працівником якого є хворий, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), представник вищого профспілкового органу, робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства. Згідно п. 86 Порядку проведення розслідування» Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини і причини виникнення професійного захворювання, заходи щодо запобігання розвитку професійного захворювання та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення. З встановлених обставин та положень закону вбачається, що розслідування причин профзахворювання здійснено не повністю, без урахування умов праці працівника у ТОВ «Енергоконсалтинг ХХІ» на посаді контролера ливарного виробництва. Такі порушення вочевидь є неприйнятними для працівника, роботодавців АТ «Сумське НВО» та ТОВ «Енергоконсалтинг ХХІ», суперечить функціям Управління Держпраці. Так не встановлені умови праці робітника за останнім місцем роботи, не забезпечено право роботодавця на участь у розслідуванні, не встановлені дійсні причини профзахворювань. Акт є єдиним доказом причинного зв`язку між професійним захворюванням та шкідливими умовами праці. На підставі зазначеного акту учасники трудових правовідносин можуть реалізовувати свої права та нести відповідні обов`язки. Зокрема працівник має право на відшкодування шкоди, позивач - на заперечення чи підтвердження своїй вини чи вини іншої особи іншого роботодавця. Спірний акт за тих умов, що розслідування вочевидь проведено не повно, створює перешкоди також працівнику у захисті прав, якщо вони порушені ще і іншою особою. Окрім того у справі склалася така ситуація коли привід для розслідування профзахворювання відсутній, оскільки повідомлення відкликане. Тобто немає підстав проведення розслідування і складання акту. Причини відкликання певною мірою перетинаються з дослідженням обставин у межах заявленого позову. Втім суд не дає оцінкам таких дій, а сприймає як факт. Зі спірних правовідносин та наведених нормативних актів вбачається, що позивач у інший спосіб позбавлений права на захист своїх прав та інтересів, які вочевидь порушені. Ураховуючи наведене слід задовольнити позову у частині скасування акту розслідування. Позивач у своєму позові просив також скасувати повідомлення про професійне захворювання за формою П-3 №77 від 04.07.2018 складене Харківським національним\~медичним університетом. При зверненні з позовом позивач залучив лише одного відповідача Управлінням Держпраці\~у Сумській\~області. Втім з наведених обставин та положень «Порядку проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 № 1232, «Порядку складання та вимог до санітарногігієнічних характеристик умов праці», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.12.2004 № 416, до повноважень Управління Держпраці\~не віднесено складання повідомлення про професійне захворювання. Тобто позивачем заявлено позов не до того відповідача. Ураховуючи зазначене у задоволенні позову до Управлінням Держпраці\~у Сумській\~області у частині скасування повідомлення слід відмовити. Інші доводи учасників розгляду не спростовують встановлених обставин, наведених положень закону та висновків суду щодо спірних правовідносин.

Outcome: partial