Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-11 00:00:00

Позивач, ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго»,звернувся до суду з позовом, в якому просить суд стягнути з відповідача на його користь заборгованість за недовраховану електричну енергію в розмірі 50 768,82 грн., та судовий збір в розмірі 1762,00 грн. Свої вимоги позивач мотивує тим, що між сторонами укладено договір про користування електричною енергією №0300/347655 від 27.08.2015 року за адресою: [ADDRESS] . За укладеним договором енергопостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 10 кВт. електроустановок споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни передбачені договором та правилами. 03.11.2017 р. при проведенні перевірки на предмет дотримання Правил користування електричною енергією для населення персоналом ПАТ «Одесаобленерго» за адресою: [ADDRESS] у споживача [PERSON] було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: «Вплив на роботу лічильного механізму електролічильника зовнішнім електромагнітним полем, який викликано дією високочастотного генератора. Електроенергія спожита електролічильником не враховується. При контрольному зніманні показань виявити неможливо». У зв`язку з виявленим порушенням персоналом ПАТ «Одесаобленерго» складено акт про порушення Правил № 8002656 від 03.11.2017 р. Перевірка проводилась в присутності споживача [PERSON] , який був ознайомлений з актом про порушення та відмовився від підпису в акті. На підставі акта про порушення споживачу визначений обсяг та вартість необлікованої електричної енергії за Методикою затвердженою Постановою НКРЕ 04.05.2006 р. № 562 із змінами, внесеними згідно з Постановою НКРЕ № 1338 від 14.10.2010 р. В данному випадку, виявлення та фіксація вищезазначеного порушення є можливим лише при раптовому, без попередження, потраплянні представників постачальника електричної енергії до розрахункових засобів обліку та вилучені пристроїв, якими безпосередньо впливали на роботу електричного лічильника. Вказані пристрої є швидкозйомними, тому візуально ознаки втручання виявити неможливо, навіть при проведенні інструментальної перевірки. Оскільки виявити зазначене порушення можливо тільки при фізичній наявності джерела впливу, природа якого носить такий характер, що зазначений вплив відбувається без механічного втручання в схему обліку, та не залишає слідів такого втручання, які представники постачальника електричної енергії мають можливість виявити під час візуального обстеження засобів та елементів схеми обліку, або під час інструментальної перевірки після усунення такого впливу, тобто розрахунок вартості не облікованої електричної енергії в даному випадку можливо лише з дня останньої технічної перевірки. Так, 28.11.2017 р. комісією Північного РЕМ з розгляду актів про порушення Правил згідно Методики, в присутності [PERSON] було проведено розрахунок вартості не облікованої електричної енергії по акту про порушення Правил № 8002656 від 03.11.2017 р. за період з дати останньої технічної перевірки, а саме з 10.10.2015 р. за кількістю 756 днів, по велечині потужності зазначеної з договорі 10 кВт., з урахуванням використання навантаження 24 години на добу на суму 50 768,82 грн. за 61871 кВт/год. Рішення комісії оформлено протоколом № 164 від 28.11.2017 р. Нарахування за спірний період здійснено за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховано розмір вартості не облікованої електричної енергії відповідно до постанови НКРЕ від 23.05.2014 р. № 749 (із змінами та доповненнями відповідно до постанови № 220 від 26.02.2015р.). Таким чином, сума розрахунку вартості не облікованої електричної енергії по акту № 8002656 склала 50 768,82 грн., у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з вказаним позовом. 21.03.2018 року від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого він просить відмовити в задоволенні позову, оскільки він з актом та протоколом не погодився, про що вчинив відповідний запис на протоколі. 01 грудня 2017 року відповідач звернувся із заявою про перегляд протоколу № 164 28.11.2017 р., посилаючись на необ`єктивність комісії під час розгляду справи, відсутність в акті конкретних даних про порушення споживачем ПКЕЕН з посиланням на відповідний пункт ПКЕЕН, оскільки вказані в акті пункти 49, 53 ПКЕЕН лише регламентують порядок оформлення претензій, а не обов`язки споживача, або умови чи підстави відповідальності за порушення правил. У відповідь на вказану заяву повідомлено, що протокол оформлений з дотриманням вимог пункту 53 ПКЕЕН, а якщо між споживачем та енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку, спірні питання вирішуються у встановленому законодавством порядку. Не погоджуючись із зазначеним актом та розрахунком недорахованої електричної електроенергії, споживач звернувся із відповідною заявою до Відділу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у Одеській області. З відповіді Відділу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у Одеській області від 24 січня 2018 року вих. № 47-27/186 вбачається, що акт складено за відсутності виявленого та підтвердженого відповідними індикаторами факту застосування споживачем приладу з метою заниження показань електролічильника, що суперечить вимогам пункту 53 ПКЕЕН, а також Акт про порушення від 03.11.2017 року № 8002656 складено із недотриманням пункту 3.1 Методики, що унеможливлює застосування зазначеної Методики для здійснення необхідних розрахунків для визначення кількості недорахованої електричної енергії. Тому дії ПАТ «Одесаобленерго» щодо складання Акта і здійснення за ним розрахунку збитків є такими, що суперечать вимогам нормативних документів та чинного законодавства України у сфері енергетики. Регулятор на виконання покладених законом обов`язків надав правову оцінку обставин складання акту про порушення Правил від 03.11.2017 № 8002656 та здійснення за ним розрахунку збитків, визнавши їх такими, що суперечать вимогам нормативних документів та чинного законодавства у сфері енергетики. Проте позивач на вказані обставини увагу не звернув і не припинив порушення та інтересів споживача. Відповідач вважає, що позивач зловживає монопольним положенням на ринку електричної енергії та навіть не вважає за необхідне доводити правомірність покладення на відповідача відповідальності за порушення, яке відповідач не вчиняв, обмежившись лише формальним складанням акту працівниками позивача за відсутності будь-яких речових доказів. Позивачем не доведено факт втручання в роботу лічильника висновком спеціалізованої організації із залученням представників Держспоживстандарту. Позивач, ані в акті про порушення, ані в позовній заяві не зазначає саме яким чином було виявлене порушення ПКЕЕН, за допомогою яких інструментальних засобів було зафіксовано вплив на роботу лічильного механізму, так само не надано доказів на підтвердження такого порушення. Факт порушення відповідачем ПКЕЕН внаслідок впливу на роботу лічильного механізму електролічильника зовнішнім електромагнітним полем, що викликане дією високочастотного генератора, має бути підтверджений: висновком експертизи; фіксацією індикаторами (які пройшли сертифікацію або атестацію) впливу постійного (змінного) магнітного або електричних полів. Згідно технічного паспорту 3-фазного розрахункового вимірювального комплексу від 26 серпня 2015 року № 1514-3 споживачу встановлено електролічильник НІК 2301 АП1 2014 року випуску, заводський номер 1040162, дата повірки 04.2014 року. Акт про пломбування від 26 серпня 2015 року № 17029, індикатори впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів відповідачу не встановлювались. Будь-яких приладів, що впливають на роботу лічильника у споживача не вилучено. Експертиза на предмет втручання в роботу лічильника або будь-якого іншого зовнішнього впливу не проводилась. Під час контрольної зйомки показань факт безоблікового споживання електроенергії не встановлено. Таким чином, будь-які посилання представників енергопостачальника щодо впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів є безпідставними, недоведеними та надуманими, а факт порушення зобов`язання, як обов`язкового елементу складу цивільного порушення позивачем недоведений. Крім того, відповідачу встановлено прилад обліку електричної енергії, що не відповідає вимогам закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», що унеможливлює здійснення нарахування збитків в порядку, передбаченому пунктом 3.1 Методики. 03.04.2018 року представник позивача надав до суду заперечення на відзив, згідно яких зазначає, що ПАТ «Одесаобленерго» не може погодитись з доводами відповідача, щодо невідповідності акту вимогам чинного законодавства, з наступних підстав. Акт про порушення та процедура його складання не містять таких порушень, які спростовували б його дійсність, достовірність та законність, в акті про порушення міститься достатньо необхідних даних для встановлення суті правопорушення та визначення обсягу завданих збитків. Акт № 8002656 від 03.11.2017 р., є єдиним достатнім, належним та допустимим доказом наявності у відповідача порушень Правил користування електричною енергією. Крім того, відповідач був присутній при проведенні перевірки та за результатами перевірки не висловив свої зауваження в акті, а отже був обізнаний про те, яке саме порушення виявили представники позивача, зауважень щодо незрозумілого формулювання виду порушення ПКЕЕН, суті самого порушення не вказав. Щодо листа НКРЕКП №47-27/186 від 24.01.2018 року, то на думку ПАТ «Одесаобленерго», такий є нічим іншим, як лише листом, в якому висловлені помилкові висновки, не на підставі вимог закону та дійсних обставин, а з перевищенням повноважень, про що, ПАТ «Одесаобленерго» повідомило НКРЕКП листом № 101/32/03-1419 від 03.03.2018 року, а тому такий лист аж ніяк не слід брати до уваги. Листи НКРЕКП не є нормативно-правовими актами України, та не повинні містити нових правових норм. Листи мають лише роз`яснювальний та рекомендаційний характер. Враховуючи вище зазначене, Лист НКРЕКП №47-27/186 від 24.01.2018 року не може використовуватись як нормативний акт України, не може спростовувати факту порушення споживачем, та несе виключно інформаційний характер. Тому, лист НКРЕКП не є актом перевірки, який прийнятий за результатами здійснення заходу з державного нагляду (контролю), такий документ не передбачений Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а відтак не має юридичної сили і не може свідчити про факт наявності чи відсутності порушень зі сторони ПАТ «Одесаобленерго» або неправомірності дій підприємства. Будь-яких перевірок з приводу досліджень усіх обставин та детального вивчення матеріалів виявленого порушення з боку НКРЕКП не проводилось, в листі висновки НКРЕКП містять не тільки формальний характер і й взагалі не вірно викладено суть порушення ПКЕЕН споживачем. Обов`язкове проведення експертизи засобів обліку при виявленні впливу на роботу облікового механізму високочастотним генератором Положенням про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів не передбачено. Як свідчать фотоматеріали та покази свідків в момент перевірки вилучений пристрій знаходився у робочому стані, впливав на роботу приладу обліку, та є високочастотним генератором. Правопорушенням, за яке може бути застосована оперативно-господарська санкція, є вчинення дій, що призвели до зміни показників приладу обліку, а в даному випадку під час перевірки були встановлені такі дії, що підтверджується фото та відео фіксацією. В свою чергу, відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження фактів зазначених у відзиві. Позиція позивача ґрунтується лише на припущеннях, що не стосуються самої власне суті виявленого порушення. 14.05.2018 року до суду від відповідача надійшли заперечення, в яких він зазначає, що єдиним можливим до застосування доказом порушення споживачем Правил є акт порушень з обов`язковим відображенням в акті усіх передбачених формою параметрів. Будь-які інші документи (окрім такого акту, складеного за встановленою формою та з викладенням усіх необхідних відомостей) не є допустимими доказами відповідних обставин і не можуть бути підставою для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та суми завданих збитків. Жодного іншого доказу на підтвердження факту вчинення відповідачем порушення позивачем не надано. Акт про порушення від 03.11.2017 року № 8002656 складено із недотриманням пункту 3.1 Методики, що унеможливлює застосування зазначеної Методики для здійснення необхідних розрахунків для визначення кількості недорахованої електричної енергії. Тому дії позивача щодо складання Акта і здійснення за ним розрахунку збитків є такими, що суперечать вимогам нормативних документів та чинного законодавства країни у сфері енергетики. Перевірка лічильника та складання акту про порушення здійснено без залучення представників Держспоживстандарту.Факт втручання споживача в роботу приладу обліку не підтверджений експертизою. До отримання енергопостачальником результатів експертизи Методика не застосовується.Електролічильник НІК 2301 АП1 2014 року випуску, встановлений з порушенням строків повірки.Відсутність в матеріалах справи доказів, які б свідчили про використання відповідачем пристрою з метою зменшення показів використання електроенергії, відсутні докази взагалі існування такого пристрою у відповідача, а тому відповідач вважає, що позовні вимоги необґрунтовані, та в задоволенні позову слід відмовити. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову. Свідки [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні пояснили, що вони приїхали на перевірку до [PERSON] , який пустив їх у двір, вони підійшли до лічильника, де виявили високочастотний генератор. [PERSON] почав з ними конфліктувати, лізти в бійку, потім подзвонив своєму синові. Вийшов син, почав також лізти в бійку, вирвав кишеню з ключами, забрав високочастотний генератор. У поліції [PERSON] підписав акт про порушення. Заслухавши пояснення представників сторін, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази,суд дійшов висновку, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав. Як встановлено в судовому засіданні, між сторонами укладено договір про користування електричною енергією №0300/347655 від 27.08.2015 року за адресою: [ADDRESS] . За укладеним договором енергопостачальник зобов`язується забезпечувати надійне постачання електричної енергії згідно з умовами ліцензій та договором про користування електричною енергією, а споживач в свою чергу зобов`язується сплачувати спожитуелектричну енергію відповідно до умов договору. Актом про порушення №8002656 від 03.11.2017 року під час проведення перевірки в присутності споживача [PERSON] був виявлений факт порушення п. 49, п. 53 ПКЕЕН шляхом впливу на роботу лічильного механізму електролічильника зовнішнім електромагнітним полем, який викликано дією високочастотного генератора. Електроенергія спожита електролічильником не враховується. При контрольному зніманні показань виявити неможливо. Вказаний акт було складено в присутності відповідача та представників постачальника електричної енергії. Відповідач був ознайомлений з актом про порушення та відмовився від підпису, про що зазначено в акті. Протоколом №164 від 28.11.2017 року засідання комісії Північного РЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕН за результатами вивчення матеріалів по акту, всіх супутніх документів, з урахуванням пояснень споживача, комісія прийняла рішення розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН виконати у відповідності до вимог п. 3.1.3 та п. 3.4 Методики затвердженої НКРЕ від 04.05.2006 року №562. Розрахунок по акту про порушення №164 від 28.11.2017 року на суму 50768,82 грн. за 61871 кВт/год. 11.09.2020 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань було внесено зміни в частині зміни найменування АТ «Одесаобленерго» та зареєстровано нове найменування Товариства, а саме АТ «ДТЕК Одеські електромережі». Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; крадіжка електричної енергії самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії неповірених або неатестованих в установленому порядку. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника. Відповідно до п. 37 Правил - енергопостачальник має право вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Закон України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», визначає правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення. Згідно пункту 4 частини 3 статті 3 закону, основними завданнями Регулятора є забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг. Пунктом 14 частини 1 статті 17 закону визначено, що для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор забезпечує захист прав та законних інтересів споживачів товарів (послуг), які виробляються (надаються) суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, розгляд звернень таких споживачів та врегулювання спорів, надання роз`яснень з питань застосування нормативно-правових актів Регулятора. З відповіді, наданої [PERSON] , відділом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у Одеській області від 24 січня 2018 року вих. № 47-27/186 вбачається, що акт складено за відсутності виявленого та підтвердженого відповідними індикаторами факту застосування споживачем постійного магніту з метою заниження показів електролічильника, що суперечить вимогам пункту 53 ПКЕЕН, а також Акт про порушення від 03.11.2017 року № 8002656 складено із недотриманням пункту 3.1 Методики, що унеможливлює застосування зазначеної Методики для здійснення необхідних розрахунків для визначення кількості недорахованої електричної енергії. Тому дії ПАТ «Одесаобленерго» щодо процедури складання Акта і здійснення за ним розрахунку збитків є такими, що суперечать вимогам нормативних документів та чинного законодавства України у сфері енергетики. Згідно п. 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, факти пошкодження приладів (систем) обліку, пломб на приладах, а також факти втручання в їх роботу, що призвели до заниження показань, встановлюються спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. В порушення пункту 3 вказаного порядку позивачем не доведено факт втручання в роботу лічильника висновком спеціалізованої організації із залученням представників Держспоживстандарту. В протоколі №164 від 28.11.2017 року зазначено, що виявлення та фіксація порушення є можливим лише при раптовому, без попередження, потраплянні представників постачальника електричної енергії до розрахункових засобів та вилучення пристроїв, якими безпосередньо впливали на роботу лічильника. Вказані пристрої є швидкозйомними, тому візуально ознаки втручання виявити неможливо, навіть при проведенні інструментальної перевірки. Оскільки виявити зазначене порушення можливо тільки при фізичній наявності джерела впливу, природа якого носить такий характер, що зазначений вплив відбувається без механічного втручання в схему обліку, та не залишає слідів такого втручання, які представники постачальника електричної енергії мають можливість виявити під час візуального обстеження засобів та елементів схеми обліку, або під час інструментальної перевірки після усунення такого впливу, кількість днів, за які має здійснюватись перерахунок, визначено у відповідності до абзацу другого пункту 3.3 «а» Методики з дня останньої технічної перевірки 10.10.2017 р. та з урахуванням п. 3.7 Методики. Відповідно до п. 3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. До отримання енергопостачальником результатів експертизи (у визначених цією Методикою випадках) ця Методика не застосовується. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб та в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст.76, 77, 78 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Натомість докази надані представником позивача, жодним чином не спростовують докази надані відповідачем. Суду не доведено факт розкрадання споживачем електричної енергії, у тому числі застосування високочастотного генератору з метою заниження показів електролічильника, оскільки вказаний генератор представниками позивача під час перевірки та складання акту про порушення №8002656 не вилучався, що також підтверджується диском з відеозаписом виявленого порушення, який було долучено представником позивача до матералів справи. На відео та фото фіксації вбачається відрізок дроту в руках працівника позивача, проте, будь-яких об`єктивних доказів того, що зазначена річ є високочастотним генератором, який впливав на роботу лічильника електроенергії, суду не надано. Таким чином, суд вважає доводи представника позивача не обґрунтованими, а позов таким, що не підлягає задоволенню. Відповідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки судом позивачу відмовлено в задоволенні позову, то судовий збір не підлягає стягненню з відповідача.

Outcome: dismissed