Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-24 00:00:00

Позивач просить суд визначити додатковий строк 2 місяці для прийняття спадщини після сестри [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , мотивуючи тим, що пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини оскільки не знала про смерть сестри. В обгрунтування позовних вимог пояснила, що її сестра по батьковій лінії була зареєстрована та постійно проживала у квартирі [ADDRESS] , яка належала їй на праві власності. 26 вересня 2018 року вона, як спадкоємець другої черги, звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, оскільки спадкоємці першої черги до майна померлої відсутні, але нотаріус їй відмовив, оскільки нею пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. Посилається на те, що пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини через те, що не знала про смерть сестри, з тих підстав, що 20.04.2017р. між ними відбулася сварка і з того часу сестра уникали з нею зустрічей, і смерть сестри від неї навмисно було скрито, до нотаріуса звернулась одразу, як дізналась про смерть сестри. Відповідач проти задоволення позову заперечував з тих підстав, що відсутність інформації про смерть спадкодавця не є правовою підставою для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини. Третя особа приватний нотаріус Лисогор О.Г., будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду даної справи, у судове засідання не з`явився, своїх пояснень щодо позову та заяви про розгляд справи у його відсутності до суду не подавав. Дослідивши докази, суд дійшов таких висновків: З свідоцтва про народження, про укладення шлюбу, встановлено, що позивачка є рідною сестрою по батьківській лінії спадкодавиці [PERSON] . З свідоцтва про смерть встановлено, що [PERSON] померла [INFO] . З свідоцтва про право власності на житло, технічного паспорта вбачається, що [PERSON] на праві приватної власності належала квартира за адресою: [ADDRESS] ; [PERSON] згідно даним паспорту була зареєстрована за вказаною адресою. Постановою від 26.09.2019р. приватним нотаріусом Лисогором О.Г. відмовлено позивачці [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , з тих підстав, що вона пропустила визначений законом шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини, інших документів, які підтверджують факт прийняття спадщини нотаріусу не представила, на час відкриття спадщини зі спадкодавцем постійно не проживала. З матеріалів спадкової справи до майна померлої [PERSON] вбачається, що 17.12.2016р. [PERSON] склала заповіт, яким належну їй на праві власності квартиру [ADDRESS] заповідала [PERSON] , якій на підставі вказаного заповіту видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на вказану квартиру. Також з матеріалів спадкової справи встановлено, що будь-які інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщин до майна померлої [PERSON] до нотаріальної контори не зверталися. Інших спадкоємців за заповітом та/або за законом не встановлено. Свідок [PERSON] суду пояснила, що знайома запропонувала їй пожити з [PERSON] у квартирі, належній [PERSON] по [ADDRESS] , щоб допомагати останній та доглядати за квартирою; в кінці 2016 року [PERSON] склала на її ім`я заповіт на вказану квартиру; з весни 2017року, коли [PERSON] стало погано зі здоров`ям, вона допомагала її лікувати, влаштувала її у лікарню; з липня 2017року [PERSON] стало гірше і вона не могла виходила з квартири, тому попросила свідка жити з нею в одній квартирі по [ADDRESS] , з тих пір вона проживала постійно з [PERSON] до її смерті у вересні 2017р. , поховала [PERSON] за власний рахунок. Ще при житті [PERSON] до неї приходила жінка, яка подзвонила у двері і назвалась сестрою, але [PERSON] попросила її не впускати і сказала, що не хоче з нею говорити, про що свідок і повідомила ту жінку; був випадок, коли жінка дзвонила по телефону, але свідок на прохання [PERSON] сказала, що та не хоче з нею говорити і поклала слухавку; [PERSON] їй казала, що не хоче бачити сестру і просила її не впускати, якщо прийде; також жінка, яка називалась сестрою (позивачка) двічі приходила в квартиру вже після смерті [PERSON] , просила впустити і поговорити, але свідок не впустила і не стала з нею говорити, в тому числі і не сказала, що [PERSON] вже померла. Свідок [PERSON] суду пояснила, що була хрещеною матір`ю [PERSON] , іноді підтримували стосунки, зазвичай розмовляли по телефону, іноді бачились; в останнє вона розмовляла з [PERSON] по телефону в середині літа 2017р.; у вересні 2017р. дзвонила, але слухавку брала дівчина. Про те, що [PERSON] померла - свідок довго не знала, дізнавшись повідомила позивачці у серпні 2018року. Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід з боку батька і з боку матері. Згідност.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що спадщину не прийняв. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р., особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В даному випадку встановлено, що позивачка є спадкоємицею за законом до майна померлої [PERSON] , інших спадкоємців, які претендували на спадщину до його майна не виявлено. Позивачка від спадщини не відмовлялась і з приводу цього ніяких дій не чинила. Встановлено також, що позивачка дізналась про наявність спадкового майна - квартири - лише у серпні 2018 року, і після того звернулась до нотаріуса. Враховуючи зазначені позивачкою обставини, і встановлені судом факти, суд погоджується з позивачкою у тому, що строк для подання заяви про прийняття спадщини після сестри вона пропустила з причин, які можуть бути визнані поважними. При цьому суд враховує, що при тих конкретних обставинах, про які повідомили свідки, позивачка вживала всі належні від неї заходи щодо спілкування з сестрою і підтримання з нею родинних стосунків, але факт смерті сестри був від неї прихований внаслідок дій інших осіб; тому це не є той випадок, коли особа не знала про смерть спадкодавця з суб`єктивних і залежних від неї самої причин, у даному випадку встановлені дійсно об`єктивні, не залежні від позивачки причини, з яких вона не подала заяву про прийняття спадщини вчасно, тобто протягом шести місяців після смерті спадкодавця. Позивачка просить надати їй додатковий строк два місяці. Суд не вбачає підстав для встановлення строку саме такої тривалості, враховуючи, що проживає позивач у місті, що збігається з місцем відкриття спадщини, і нема інших перешкод, які б заважали позивачці подати відповідну заяву протягом місяця, чого буде цілком достатньо для вчинення такої дії. Тому позов підлягає частковому задоволенню. На підставі вище викладеного,

Outcome: partial