Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-08 00:00:00

Позивач ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», який є правонаступником ПАТ «Київенерго» звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електроенернію. На обґрунтування заявлених вимог позивач у позовній заяві зазначає, що відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК Київські електромережі». Між сторонами ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», який є правонаступником ПАТ «Київенерго» та [PERSON] 04.04.2005 року укладено договір про користування електричною енергією. 20.08.2018 року уповноваженими представниками товариства, за адресою: [ADDRESS] виявлені порушення п.п.5.5.5 ПРРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. На підставі виявленого було складено Акт про порушення № 41590 від 20.08.2018 року. У відповідності до зазначених вимого ПРРЕЕ відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення. Було встановлено, що вказаний акт про порушення складено правомірно. Комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно п. 3.5. Методики за формулою 2.7 Нарахована сума становить відповідно 5130,82 грн. Станом на 01.08.2020 року вартість не облікованої електричної енергії внаслідок порушення Відповідачем Правил у сумі 5130,82 грн. не сплачено. У зв`язку з чим позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість за не обліковану електричну енергію у розмірі 5130,82 грн. та судові витрати по справі. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06.10.2020 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. В судове засідання представник позивача не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своїй заяві просить розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Відповідач не скористався процесуальним правом подачі Відзиву на позовну заяву, а також доказів на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи вищевикладене, відповідно до ч.3 ст. 211, ч.4 ст.223, ч.1 ст.280, ст.281 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу за відсутності Відповідача на підставі наявних у ній даних і доказів та ухвалити заочне рішення. Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, розглянувши матеріали справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття 89 ЦПК України), вирішуючи справу, приходить до наступного висновку. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. Згідно з Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та діє згідно Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил користування електричною енергією для населення затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562. Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Згідно п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно п. 1 Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 врегульовані відносини між громадянами та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] який мешкає за адресою: [ADDRESS] , є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК Київські електромережі». Свої зобов`язання відповідач не виконує неналежним чином, у зв`язку з чим у нього утворилась заборгованість перед позивачем за спожиту електричну енергію, яка станом на 01.08.2020 року становить суму 5130,82грн. Пунктом 53 Правил передбачено, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, визначити величину не облікованої електричної енергії. Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності. 20.08.2018 року уповноваженими представниками товариства, за адресою: [ADDRESS] виявлені порушення п.п.5.5.5 ПРРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. На підставі виявленого було складено Акт про порушення № 41590 від 20.08.2018 року. У відповідності до зазначених вимого ПРРЕЕ відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення. Було встановлено, що вказаний акт про порушення складено правомірно. Комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно п. 3.5. Методики за формулою 2.7 Нарахована сума становить відповідно 5130,82 грн. Станом на 01.08.2020 року вартість не облікованої електричної енергії внаслідок порушення Відповідачем Правил у сумі 5130,82 грн. не сплачено. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов Договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі, а з відповідача на користь позивача підлягає стягненню вартість електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення Правил у сумі 9638,17 грн. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 2102,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved