Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-22 00:00:00

позивач просить суд скасувати ухвалу Кагарлицького районного суду 2-391/09 від 13.08.2009, скасувати ухвалу Кагарлицького районного суду 2-391/09 від 21.07.2009, скасувати постанову Відділення Державної виконавчої служби Кагарлицького РУЮ Київської області про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АА 898813 від 20.08.2009, звільнити з під арешту все спадкове майно померлого 01 липня 2015 року [PERSON], у тому числі: житловий будинок, що знаходиться за адресою с. Гребені, вул. Київська, буд. 53, Кагарлицького р-ну, Київської області 2/4 частки, якого належали померлому 01.07.2015 [PERSON], зобов'язати Відділення Державної виконавчої служби Кагарлицького РУЮ Київської області внести відповідні зміни до Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна про зняття арешту з майна померлого 01 липня 2015 року [PERSON], у тому числі: з житлового будинку, що знаходиться за адресою с. Гребені, вул. Київська, буд. 53, Кагарлицького району, Київської області, 2/4 частки, якого належали померлому 01.07.2015 [PERSON], посилаючись на те, що 01 липня 2015 року, помер її чоловік [PERSON]. Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про одруження. Після його смерті залишилось спадкове майно, що складається із 2/4 часток житлового будинку, розташованого за адресою: с. Гребені, вул. Київська, буд. 53, Кагарлицького р-ну, Київської обл., які належали померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Ржищівською міською державною нотаріальною конторою 03 вересня 2008 року за реєстром № 3428. За її заявою від 09.12.2015 №11, вх. №79 про прийняття спадщини після померлого 01.07.2015 [PERSON], приватним нотаріусом Кагарлицького районного нотаріального округу, [PERSON], заведена спадкова справа № 7/2015. 27 травня 2016 року вона звернулась до нотаріуса, із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, але. у зв'язку з тим, що на спадкове майно, в тому числі й на житловий будинок за адресою: с. Гребені, вул. Київська, 53, накладено арешт, свідоцтво вона не отримала. Арешт був накладений на підставі ухвали Кагарлицького районного суду Київської області від 13.08.2009 2-391/09; ухвали Кагарлицького районного суду Київської області від 21.07.2009 2-391/09; постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АА 898813 від 20.08.2009 ВДВС Кагарлицького РУЮ Київської області. На моє звернення 27 травня 2016 року Відділенням Державної виконавчої служби Кагарлицького РУЮ у Київській області листом від 03 червня 2016 року повідомлено, що зняття арешту з спадкового майна не можливе, у зв'язку з необхідністю винесення ухвали суду про зняття арешту. Вона є єдиною спадкоємицею померлого 01.07.2015 [PERSON], тобто, на даний момент, майно що знаходиться під арештом фактично перебуває у її користуванні та володінні. А у зв'язку із накладенням арешту на майно померлого не має змоги оформити свої спадкові права. Відповідно до ч. 3 ст. 1296 Цивільного кодексу України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Частиною першою статті 321 Цивільного кодексу України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 Цивільного кодексу України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Представник відповідач в особі Відділу державної виконавчої служби Кагарлицького районного управління юстиції в Київській області в судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи був повідомлений завчасно, про що свідчить розписка про отримання судової повістки, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином, а тому суд вважає ухвалити заочне рішення на підставі наявних в справі матеріалів. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи був повідомлений завчасно, про що свідчить повідомлення про вручення поштового правлення, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином, а тому суд вважає ухвалити заочне рішення на підставі наявних в справі матеріалів. Вислухавши позивача, яка не заперечує проти заочного розгляду справи, вивчивши матеріали справи, суд вважає за необхідне заявлений позов задовольнити. В судовому засіданні суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Як з'ясовано судом, 01 липня 2015 року, помер чоловік позивача [PERSON]. 09 грудня 2015 року заведена спадкова справа № 7/15 по заяві [PERSON], яка приймає спадщину після померлого 01 липня 2015 року [PERSON]. 27 травня 2016 року позивачем подана заява про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого 01 липня 2015 року [PERSON]. Проте від приватного нотаріуса Кагарлицького районного нотаріального округу Київської області [PERSON] надійшов лист відповідь щодо звернення до суду, згідно якого вбачається, що видати свідоцтво про право на спадщину не можливо до зняття арешту з майна померлого 01.07.2015 року [PERSON] Згідно ухвал Кагарлицького районного суду Київської області від 21.07.2009 року та 13.08.2009 року накладено арешт на житловий будинок № 53 по вул.. Київській в с. Гребені Кагарлицького району та на інше нерухоме та рухоме майно в с. Бородянка Київської області по вул.. Гагаріна, 8. Згідно квитанції [PERSON] перерахував кошти [PERSON] по рішенню суду в сумі 20\~800 грн. 00 коп. У відповідності до ст. 16 ЦК України кожна особа мас право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 2\~ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження»\~у разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня. коли йому стало відомо про такі обставини. А у відповідності до ч. 5 вказаної статті у всіх інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду. Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Згідно ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно ст. 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Згідно ст. 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. І ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ч. 2 ст. 386 Цивільного кодексу України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його праве, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Згідно ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном, тому суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову в повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: approved