Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-18 00:00:00

Позивач просить суд усунути перешкоди у користуванні власністю та виділити в натурі 1/2 частину житлового будинку [ADDRESS], а саме виділити з житлового будинку літера А житлове приміщення №2 площею 14,2 м.кв, приміщення №3 (кухня) площею 7,7 м.кв., всього по будинку 21,9 м.кв. вартістю 66010 грн., а також навіс Е вартістю 8030грн. та колонку К вартістю 14718грн., у вигляді окремої квартири вартістю 88758грн., що становить 36/100 часток від цілого домоволодіння. Позовні вимоги мотивовано тим, що їй та її сестрі [PERSON] на праві власності в порядку спадкування після [PERSON], належить по 1/2 частині вказаного житлового будинку, на даний час 1/2 частина будинку перейшла до відповідачки в порядку спадкування після [PERSON], який в свою чергу успадкував дану частку у майні після смерті [PERSON] Відповідачка користується всім будинком, без її на те згоди, не впускає її на подвір'я, навіть у присутності дільничного інспектора, тим самим порушує її право на користування і розпорядження на власний розсуд належною їй часткою, чинить перешкоди у користуванні даним будинком як власністю. Відповідач в судовому засіданні позов визнала частково, заперечувала проти стверджень позивача, що вона чинить позивачці перешкоди; пояснила, що хоча і не заперечує проти того, щоб позивачка проживала у виділеній їй частині будинку, але заперечує проти того, щоб у будинок приходили інші особи, в тому числі представник позивачки; не заперечувала, що проживає у даному будинку, користуючись ним повністю. Проти позовних вимог про виділ частки позивачці заперечень не подала, при розділі просила врахувати, що вона зробила поліпшення в приміщенні №1, обладнавши його під кухню. Після оголошеної за її клопотанням перерви для більш детального ознайомлення з висновком експертизи відповідачка в судове засідання не явилась. У подальшому заперечень проти позову не подала. Суд ухвалив провести і закінчити розгляд справи у відсутності відповідачки, згідно ст.169 ЦПК України, яка повторно не явилась, будучи повідомленою двічі, належним чином. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, подані сторонами, суд дійшов таких висновків: З свідоцтв про право на спадщину за законом від 01.10.1999р., витягу з погосподарської книги №17 по Рожнівській сільській раді Броварського району Київської області від 02.04.2014 р. встановлено, що жилий будинок з відповідними надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], жилою площею 29,5 кв.м зареєстрований на праві власності за [PERSON] та [PERSON] у порядку спадкування за законом після сестри [PERSON] у рівних частках, по 1/2 частці кожній. Таким чином, позивач довела що їй належить 1/2 частина спірного будинку, відповідач даний факт не оспорювала. Згідно свідоцтва про смерть, [PERSON] померла [INFO] року. Згідно свідоцтва про шлюб від 20.05.1976 р., заяви про прийняття спадщини, свідоцтва про право на спадщину за законом - [PERSON] - чоловік [PERSON] - прийняв спадщину після дружини [PERSON], якому було видано свідоцтво про право на спадщину на частину спадкового майна і який спадщину після померлої дружини [PERSON] прийняв повністю у всьому обсязі спадкового майна. Згідно свідоцтва пр. смерть [PERSON] помер [INFO] року. З свідоцтва про народження, свідоцтва про одруження, заяви про прийняття спадщини від 23.01.2014 р., свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.01.2014 р. встановлено, видно, що відповідачка [PERSON] є дочкою [PERSON], що після смерті [PERSON] [PERSON] як спадкоємець першої черги - донька, прийняла спадщину. Їй було видано свідоцтво про право власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS],, яка належала [PERSON] в порядку спадкування за законом після [PERSON], та на грошові кошти на рахунках у банку. Свідоцтва про право на спадищну за законом вказаним спадкоємцям на спадкове майно- частину спірного будинку- не видавалось, принаймні таких відомостей суду не надано. Так само відсутні відомості про відмову від спадщини, про заповіти окремого майна. В матеріалах справи відсутні будь - які відомості щодо отримання будь - ким іншим свідоцтва про право на спадщину на дане майно - частину спірного будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], яка за життя належала [PERSON] Виходячи з того, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, що у разі прийняття спадщини спадкоємцем, він приймає спадщину в обсязі всього спадкового майна, враховуючи, що інших спадкоємців у особи, за якою зареєстровано право власності на частину будинку, нема, то слід вважати, що відповідачка, як єдина спадкоємиця майна, що залишилось від [PERSON], в тому числі і майна, яке залишилось йому після смерті його дружини [PERSON], є належним відповідачем у даній справі. З технічного паспорту від 15.09.2014 р. встановлено, що житловий будинок [ADDRESS] складається з: житлової кімнати площею 15,1 кв.м, житлової кімнати - площею 14,2 кв.м, кухні - площею 7,7 кв.м, кухні - площею 9,4 кв.м, кладової - площею 3,2 кв.м, загальна площа становить 49,6 кв.м, житлова площа складає 29,3 кв.м. З висновку експерта № 17440/14-43/6880/6881/15-43 від 26.05.2015 р. вбачається, що з технічної точки зору виділ позивачу 1/2 частки будинку [ADDRESS] можливий при умові відступу від ідеальних часток співвласників та з урахуванням необхідності проведення певних ремонтних робіт, за таким варіантом: одному співвласнику виділяється частина будинку загальною площею 21,9 кв.м, що складається з житлової кімнати №2 площею 14,2 кв.м, кухні №3 площею 7,7 кв.м, з надвірними будівлями та спорудами - навісом Е, колонкою К, що становить 36/100 часток від цілого, вартістю 88758грн.; другому співвласнику виділяється частина будинку, що складається з житлової кімнати №1 площею 15,1 кв.м, кухні №1, кладової №11, з надвірними будівлями та спорудами - сараями Б, б, б-1, В, в1, погребу в1, вбиральнею Д, що становить 64/100 часток, вартістю 156822грн. Відповідно до ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Відповідно до ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Якщо виділ у натурі частки не можливий, то може бути виділено частину з спільного майна з відступом від частки у праві власності. При встановлених у судовому засіданні конкретних обставинах суд вважає можливим виділити позивачці з даного будинку, яке перебуває у спільній частковій власності, належну їй частку в натурі. Суд вважає доцільним і таким, що буде відповідати інтересам обох сторін, виділити у власність позивача частину будинку, загальною площею 21,9 кв.м, що складається з житлової кімнати №2 площею 14,2 кв.м, кухні №3 площею 7,7 кв.м, з навісом Е та колонкою К, що становить 36/100 часток житлового будинку. За даним варіантом виділу частка позивача зменшується, і на таке зменшення своєї частки позивачка згодна. Тому суд вважає можливим виділити позивачці вказану частку. При визначенні такого варіанту виділу суд враховує, що відповідачка поліпшила деякі приміщення, які доцільно залишити їй; суд також враховує розташування земельної ділянки, належної позивачці на підставі державного акту, по відношенню до даного будинку, з тим, щоб максимально спростити доступ власника до земельної ділянки. У такому варіанті виділу позивачка матиме вільний вихід на належну їй земельну ділянку. Натомість при виділенні позивачці іншої частини будинку виникне необхідність влаштування для неї проходу через ділянку іншого співвласника, що створить додаткові незручності і порушить права іншого співвласника. При виділі позивачці саме вказаної частки будинку вона матиме можливість власними силами обладнати у виділеній частині кухню та влаштувати окремий вхід. На даний час відповідачка, яка повністю користується спірним будинком, не пускаючи до нього позивачу чи осіб з членів її сім,ї, то, враховуючи вік позивачки, стосунки між сторонами, пояснення відповідачки у судовому засіданні, суд дійшов висновку, що вона фактично створює перешкоди для позивачки у проживанні і користуванні нею належною їй часткою у будинку на власний розсуд і вільно та повноцінно. Тому позовні вимоги в цій частині також обґрунтовані і підлягають задоволенню, а в рішенні слід покласти на відповідачку зобов'язання не чинити перешкоди [PERSON] у користуванні належною їй часткою домоволодіння.

Outcome: approved