Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-12 00:00:00

Позивач, - ПрАТ «Лізинг інформаційних технологій», звернувся до суду з названим позовом до [PERSON] з вимогою про стягнення суми заборгованості за невиконання договірних зобов'язань у розмірі 13197,96 грн., що складається з: 970,59 грн. компенсації вартості наданого обладнання; 11395,98 грн. плати за прострочення щомісячних платежів; 767,53 грн. суми сукупного індексу інфляції та 3% річних від простроченої суми у розмірі 63,86 грн., мотивуючи її тим, що відповідач не виконує свої договірні зобов'язання за укладеним договором № 120491142 про надання в оренду на умовах фінансового лізингу обладнання (диван Ніка). Ухвалою від 6 липня 2016 року за клопотанням позивача йому відстрочено сплату судового збору до ухвалення судового рішення. У судове засідання представник позивача не з'явився за наявності клопотання про розгляд справи за його відсутності. На адресу зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання відповідача, а також на адресу його місця проживання, зазначеного в договорі, неодноразово направлялись судові повістки про виклик до суду, однак всі вони повернуті до суду через не запит, що може свідчити про його відсутність за цими адресами. У такому випадку за правилами ст. 74 ЦПК України вважається, що судовий виклик вручений належним чином. Беручи до уваги наявність умов, передбачених ст. 224 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. У зв'язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання технічними засобами згідно правил ст. 197 ЦПК України не здійснювалось. Перевіривши наявні докази, встановивши обставини справи та визначивши відповідні їм правовідносини, суд дійшов наступних висновків. З матеріалів справи встановлено, що між ПрАТ «Лізинг ІТ» (Оператор Lease IT) в особі представника за довіреністю, який одночасно є Постачальником та [PERSON] (Клієнт) було укладено договір про отримання обладнання в системі Лізинг ІТ № 120491142 від 10.12.2013 р. (далі Договір), невід'ємною частиною якого є Правила отримання IT-обладнання, інших товарів та послуг в системі Лізинг ІТ (далі Правила) (а.с.17, 18-23). Згідно загальних умов Договору Клієнт прийняв на себе зобов'язання щодо сплати платежів за отримане обладнання згідно з Пакетом фінансування Лізинг ІТ, який є невід'ємною частиною Договору. В момент підписання Акту прийому-передачі право власності на обладнання та всі права вимоги щодо оплати платежів за цим Договором переходять від Постачальника до Оператора Лізинг ІТ, одночасно до Клієнта переходить право користування обладнанням за адресою експлуатації та матеріальна відповідальність за отримане обладнання. Згідно основних умов договору: обладнання - [PERSON]; Загальна сума платежів - 1464,71 грн., у тому числі при отримання обладнання - 244,12 грн.; Пакет фінансування Лізинг ІТ Шістка +; Умови пакету - платіж при отриманні обладнання (від загальної суми платежів) - 16,67% кількістю 1; Кількість місячних платежів (крім першого) - 5; Строк - 3 роки; Розмір місячних платежів - щомісяця рівними частинами; Вид договору - фінансовий лізинг; Перехід права власності клієнту - виплата повної вартості обладнання. За цим Договором Клієнт бере участь в системі Лізинг ІТ, зокрема отримує ІТ-обладнання та інші товари від Постачальників - учасників системи Лізинг ІТ, а також отримує послуги на умовах, визначенимх обраним Клієнтом Пакетом фінансування Лізинг ІТ, а Оператор Лізинг ІТ зобов'язується на підставі заяви Клієнта забезпечити передачу Клієнту ІТ-обладнання обраним Клієнтом постачальником та надання Клієнту послуг за умови виконання Клієнтом вимог, передбачених Пакетом Лізинг ІТ (п. 1.1. Договору). Клієнт сплачує на користь Оператора Лізинг ІТ згідно з умовами Пакету Лізинг ІТ та цим Договором. Клієнт отримує рахунки Оператора Лізинг ІТ в строк до 10 числа поточного місяця та сплачує платежі в строк до 20 числа поточного місяця (п. 3.1. Договору). Клієнт, зокрема, зобов'язаний: своєчасно в повному обсязі сплачувати платежі, передбачені Пакетом Лізинг ІТ та цим Договором (п. 5.4.2. Договору). У разі прострочення сплати платежів, Клієнт сплачує плату за прострочення платежів в порядку та розмірах, визначених Правилами (п. 8.2. Договору). Згідно п. 14.2. Правил у разі несвоєчасної оплати Клієнтом нарахованого платежу Клієнт сплачує на користь Оператора Лізинг ІТ плату за прострочення платежу: в розмірі п'яти відсотків від погашеної суми простроченого платежу, якщо погашення простроченого платежу здійснюється у розрахунковому періоді, на який припадає дата оплати за Договором; в розмірі десяти відсотків від суми простроченого платежу, якщо погашення здійснюється після розрахункового періоду, на який припадає дата оплати за Договором. Сплата плати за прострочення платежу не звільняє Клієнта від обов'язку в повному обсязі оплатити платежі, передбачені пакетом Лізинг ІТ. На Додаток до Договору про отримання обладнання в системі Лізинг ІТ № 120491142 від 10.12.2013 р. складено та підписано Акт приймання-передачі майна № 120491142 від 1012.2013 р., згідно якого Постачальник (представник) ФОП [PERSON] передав, а Клієнт [PERSON] отримав обладнання: [PERSON] 1 шт. на загальну суму платежів 1464,71 грн. (а.с.25). Відповідно до статті 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку (частина 1). Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу (частина 2). Згідно частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше осіб, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Відповідно до частини 1 статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до частини 1 статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Відповідно до статті 1 Закону України «Про фінансовий лізинг» фінансовий лізинг - це вид цивільно-правових відносин, що виникають з договору фінансового лізингу. За договором фінансового лізингу лізингодавець зобов'язується набути у власність річ у продавця (постачальника) відповідно до встановлених лізингоодержувачем специфікацій та умов і передати її у користування лізингоодержувачу на визначений строк не менше одного року за встановлену плату (лізингові платежі). Статтею 16 цього Закону передбачено, що сплата лізингових платежів здійснюється в порядку, встановленому договором. Лізингові платежі можуть включати: а) суму, яка відшкодовує частину вартості предмета лізингу; б) платіж як винагороду лізингодавцю за отримане у лізинг майно; в) компенсацію відсотків за кредитом; г) інші витрати лізингодавця, що безпосередньо пов'язані з виконанням договору лізингу. Статтею 526 цього Кодексу передбачено, що зобов'язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Згідно ч. 1 ст. 610 цього Кодексу порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Згідно Структури грошових нарахувань та надходжень від 14.06.2016 р. [PERSON] нараховано за період з 10.12.2013 р. по 01.06.20165 р. щомісячні платежі з урахуванням плати за прострочення на загальну суму 12860,69 грн.. Сплачено за цей період лише два платежі: 10.12.2013 р. - 244,12 грн.; 01.01.2014 р. - 250,00 грн.; всього 494,12 грн.. Заборгованість на кінець періоду становить 12366,57 грн. (а.с. 26). Частиною 1 статті 611 цього Кодексу передбачено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання (частина 1). Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина 2). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина 3). Згідно абзацу першого частини 2 статті 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Відповідно до частини 2 статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно наведених у позовній заяві розрахунків сума сукупного індексу інфляції становить 767,53 грн.; сума трьох процентів річних становить 63,86 грн.. Враховуючи встановлені обставини справи, які свідчать про виникнення між сторонами справи договірних зобов'язальних правовідносин та їх невиконання відповідачем, правові наслідки їх невиконання, встановлені договором та законом, суд погоджується з позовними вимогами і вважає правильним їх задовольнити в повному обсязі, стягнувши з відповідача на користь позивача суму боргу з урахуванням індексу інфляції та трьох процентів річних. Крім того, згідно правил статті 88 ЦПК України та враховуючи надану позивачеві відстрочку сплати судового збору до ухвалення рішення, суд вважає необхідним стягнути суму судового збору з відповідача на користь держави відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Outcome: approved