Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-26 00:00:00

позивач Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, посилаючись на те, що є суб`єктом господарювання, отримав ліцензію НКРЕ на право здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії місцевим (локальними) електричними мережами на території Київської області. Відносини, які виникли в даному випадку між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальником регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року №20219-YIII, Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року №1875-IY, Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357 (ПКЕЕН, які 11.06.2018 року втратили чинність), Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.3018 року №312 (ПРРЕЕ), які 11.06.2018 року набули чинності, та договором. 24.05.2001 року між позивачем та відповідачем укладено договір користування електричною енергією №102/45, відповідно до умов якого Макарівський районний підрозділ поставляє електроенергію за адресою: [ADDRESS] , а відповідач зобов`язується своєчасно сплачувати спожиту електроенергію відповідно до вимог законодавства. 01.11.2019 року уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго» відповідності до п.5.2 Правил проводилась перевірка об`єкту за адресою: [ADDRESS] . Під час проведення перевірки був виявлений факт порушення відповідачем пункту 5.5.5. ПРРЕЕ, а саме: споживач самовільно підключився після відключення. Відсутня пломба енергопостачальної компанії на клемній кришці. На підставі виявленого порушення Правил під час проведення перевірки уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго» складений акт про порушення Правил №К041175 у присутності відповідача про, що свідчить його підпис. Споживачем надані пояснення, що він відношення до порушення не має. Оскільки перевіркою встановлено, що відповідач самовільно приєднався до мережі, комісією з розгляду актів 15.01.2020 року прийнято рішення, оформлене протоколом №077 про визначення та нарахування вартості обсягу не облікової внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ. Комісією за присутності відповідача проведене засідання по розгляду акту №К041175 від 01.11.2019 року, під час якого комісією прийнято рішення про нарахування по перерізу проводу за 185 днів з 01.05.2019 року по 01.11.2019 року, згідно пп.6 п.8.4.2 ПРРЕЕ, про що зазначено у протоколі №076. Перерахунком визначений обсяг та вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем Правил ПРРЕЕ та виставлено до сплати рахунок на загальну суму 21788.51 гривень. 24.01.2020 року позивачем направлено розрахунок по розгляду акту про порушення відповідачеві. Майнова шкода у сумі 21788.51 гривень станом подачі позову відповідачем не відшкодована. Представник позивача просить: стягнути з [PERSON] вартість необлікованої електричної енергії 21788.51 гривень та витрати по сплаті судового збору в сумі 2102.00 гривні. Згідно ухвали суду від 13.07.2020 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрите провадження. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи. Відповідачу встановлено 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Представник позивача Годятська А.В. надала клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідач [PERSON] , отримавши 04.08.2020 року копію ухвали від 13.07.2020 року, позовної заяви з додатками, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №0806200169926, заяв, клопотань, відзиву не надав. Згідно пункту 3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (СОVID-19) строки визначені законом та судом продовжуються на строк дії такого карантину. Сторонами не подано клопотань про продовження процесуальних строків. Судом були створені учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, наданням строку для подачі відзиву. Кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України. Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі «Axen v.Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 ст.6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи. За таких обставин суд здійснює розгляд справи в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Судом встановлено, що згідно договору №102/45 про користування електричною енергією від 24.05.2001 року, укладеному між позивачем та відповідачем, відповідно до умов якого Макарівський районний підрозділ поставляє електроенергію за адресою: [ADDRESS] , а відповідач зобов`язується своєчасно сплачувати спожиту електроенергію відповідно до вимог законодавства (а.с.7-9). Згідно акту про порушення №К041175 від 01.11.2019 року проводилась перевірка об`єкту за адресою: [ADDRESS] , де був виявлений факт порушення споживачем-відповідачем пп.5п.5.5.5. ПРРЕЕ, а саме: споживач самовільно підключився після відключення. Відсутня пломба енергопостачальної компанії на клемній кришці (а.с.11, 12). З протоколу №077 від 15.01.2020 року засідання комісії по розгляду акту №К041175 від 01.11.2019 року про порушення, вбачається, що комісією прийнято рішення про нарахування по перерізу проводу за 185 днів з 01.05.2019 року по 01.11.2019 року, що згідно розрахунку становить суму 21788.51 гривень (а.с.16, 17). Відповідно повідомленню від 23.01.2020 року про оплату по акту порушення ПКЕЕ №К041175, відповідач повідомлений, про необхідність оплати до 02.02.2020 року вартості необлікованої електроенергії в сумі 21788.51 гривень. Про що також направлена відповідачу претензія від 18.02.2020 року (а.с.18, 19). Між сторонами склалися правовідносини, які регулюються вимогами ст.4 Закону України «Про ринок електричної енергії», якою передбачено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Пунктом 5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджений постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312 (ПРРЕЕ), та умовами договору передбачено, що споживачі електроенергії зобов`язані: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електроенергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПРРЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше. Відповідно до вимог п.2.3.4 ПРРЕЕ, відповідальність за зберігання і цілісність засобів комерційного обліку електроенергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акту про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальними за експлуатацію та технічний стан засобів (приладів) вимірювальної техніки є їх власники. Пунктом 42 ПРРЕЕ передбачено, що споживачі електроенергії зобов`язані дотримуватися: вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електроенергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПРРЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше. Абзацом 7 п.5.2.1. п.5.2 ПРРЕЕ передбачено, що енергопостачальник має право, втому числі на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку. Відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акту, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Згідно п.8.4.7. ПРРЕЕ, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: - вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); - величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год); - кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). Згідно вимог ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та п.20 договору, учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці є:крадіжка електричної енергії без приладів обліку, у тому числі порушення правил користування електричною енергією. Відповідно до вимог ст.1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями, бездіяльністю особистим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, особою яка її завдала. Пунктом 5.2.1 ПРРЕЕ передбачено, що енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями допущенними споживачем під час користування електричною енергією. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки достовірно встановлено, що відповідачем-споживачем самовільно споживалася не облікована електрична енергія, внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, вартість якої відшкодовується шляхом її стягнення.

Outcome: approved