Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-11 00:00:00

\~\~ \~\~\~Позивач, ПАТ КБ «ПриватБанк»», звернувся до Марганецького міського суду Дніпропетровської області\~\~з позовом до [PERSON] про стяг-нення\~\~\~\~\~\~заборгованості посилаючись на те, що [PERSON] звернувся до ПАТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання кредитних послуг, у звязку з чим підписав заяву № б/н від 31.10.2015 року, згідно якої отримав кредит в розмірі 3200,00 гривень у вигляді вста-новленого кредитного ліміту на картковий рахунок. У звязку з тим, що відповідач не виконує свої зобовязання за Кредитним договором, позивач просить стягнути на його користь з відповідача заборгованість, яка станом на 17.12.2017 року становить 20767,32 грн. і складається з : - 8669,98 грн. - тіло кредиту; - 3727,04 грн.- заборгованість за користування кредитом; - 6905,19 грн.- заборгованість за пенею, а також штрафи відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: - 500,00 грн.- штраф ( фіксована частина); - 965,11 грн.- штраф ( процентна складова) та судові витрати по справі у розмірі 1762,00 грн. Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою суду від 05 лютого 2018 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження без виклику сторін та надано відповідачу для подання клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін. Окрім того відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву.\~\~ Представник позивача надав на адресу суду заяву з проханням розглядати справу за його відсутності, зазначивши, що наполягає на задоволенні позовних вимог. Відповідач, у встановлений судом строк, на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надав. Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів. \~\~ \~ \~Дослідив письмові докази по справі, дав їм оцінку в їх сукупності, суд прийшов до наступного.\~\~ Відповідно до ч. 2\~ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Згідно до ст.ст.\~12,13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності.» Статтею\~ 13 ЦПК України визначено, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних та юридичних осіб, поданим відповідно до\~ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлено, що [PERSON] звернувся до ПАТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання кредитних послуг, у звязку з чим підписав заяву № б/н від 31.10.2015 року, згідно якої отримав кредит в розмірі 3200,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідно до ст. ст. 526,527,530 Цивільного кодексу України зобовязання повинно виконуватися належним чином і в установлений строк, відповідно до умов договору. Згідно зіст. 611 ЦК Українив разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно зі статтею 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, установлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. У разі прострочення повернення чергової частини кредиту позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася та сплати процентів. \~\~\~\~\~\~\~\~Як встановлено в судовому засіданні відповідач зобовязання за вказаним вище кредитним договором належним чином не виконав. \~\~\~\~\~\~\~ Заборгованість відповідача за кредитним договором, станом на 17.12.2017 року становить 19302,21 грн., що складається з: - 8669,98 грн. - тіло кредиту; - 3727,04 грн.- заборгованість за користування кредитом; - 6905,19 грн.- заборгованість за пенею, що підтверджується розрахунком заборгованості ( а.с.5). \~\~\~\~\~\~На день розгляду справи заборгованість відповідачем перед банком у добровільному порядку не сплачена, а тому підлягає примусовому стягненню. \~\~\~\~\~\~ Вимоги позивача щодо стягнення з відповідача штрафних санкцій, а саме: штрафу 500,00 грн. (фіксована частина) та штрафу 965,11 грн. (процентна складова) задоволенню не підлягають, виходячи з наступного. Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовзань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Тому в частині вимог банку про стягнення штрафу необхідно відмовити з зазначених підстав. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги ПАТ КБ «Приватбанк» підлягають частковому задоволенню. Згідно ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як вбачається з платіжного доручення про сплату судового збору, розмір судових витрат, понесених позивачем, складає 1762,00 гривень, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути суму судових витрат по сплаті судового збору, пропорційну до розміру задоволених позовних вимог (позовні вимоги підлягають задоволенню на: 19302,21 грн *100% : 20767,32 грн. ціни позову), тобто 92,94% від суми сплаченого судового збору, що складає 1\~637,60 грн. (92,94 * 1762,00 грн.:100%).

Outcome: partial