Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-18 00:00:00

Позивач просить суд стягнути з відповідачів 78564 грн. на відшкодування заподіяної матеріальної шкоди, завданої пошкодженням її будинку внаслідок пожежі, мотивуючи тим, що 04.12.2014р. близько 20:30 через необережне поводження з вогнем в господарчій будівлі по [ADDRESS], яка належить відповідачам, сталася пожежа, яка перекинулась на її будинок по [ADDRESS]; внаслідок пожежі знищено дерев'яну коробку під покрівлею належного їй житлового будинку протяжністю 5 м, пошкоджено два металопластикові вікна, дерев'яні несучі елементи покрівлі на площі 40 кв.м та 5 кв.м металевої черепиці. Розмір шкоди оцінений незалежним оцінювачем і викладений у висновку, наданому суду, у добровільному порядку відповідачі відмовляються відшкодовувати шкоду. Відповідачі позов не визнали, оскільки не є винуватими у пожежі, посилаючись на висновок спеціалістів про причину пожежі - необережне поводження з вогнем невстановлених осіб, тобто їх вина не доведена, та на висновок правоохоронного органу, що відсутні ознаки злочину, тому вважають, що в даному випадку відсутні підстави для покладення на них обов'язку по відшкодуванню шкоди. Відповідачі не оспорюють самого факту пожежі і того, що пожежа почалась в середині належного їм сараю, а потім полум'я перекинулось на будівлю позивачки, не оспорюють, що внаслідок пожежі було частково пошкоджено частку будинку, належну позивачці, але вважають, що розмір шкоди явно завищений, і за їх майновим станом для них є непосильним; не довіряють наданому позивачем висновку , вважають його сфальсифікованим позивачем. Крім того , вважають, що у позивачки відсутні підстави вимагати відшкодування шкоди, оскільки на даний час позивач своїми силами і значно меншими коштами здійснив ремонт приміщення і не подав необхідних платіжних документів. Суд, вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши письмові докази, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав: З свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.02.1991 р. встановлено, що позивач отримала у спадщину 3/10 частини житлового будинку [ADDRESS] після [PERSON], померлої [INFO] На підставі рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 03.10.2008 р. за [PERSON] визнано право власності на 2/10 частин житлового будинку, відповідних господарських споруд та будівель, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування після [PERSON], 05.05.2000 р. З договору дарування від 22.08.2002 р. вбачається, що [PERSON], [PERSON] прийняли у дар від [PERSON], [PERSON] 1/2 частку жилого будинку [ADDRESS]. З відмітки у договорі дарування від 22.08.2002 р. вбачається, що 1/2 частину жилого будинку [ADDRESS] зареєстровано в Броварському міжміському бюро технічної інвентаризації за реєстровим № 1342 від 12.09.2002 р. за [PERSON] та [PERSON] у рівних частках. З технічного паспорту від 06.02.2009 р. на житловий будинок [ADDRESS] вбачається, що власниками будинку в рівних частках є [PERSON] (власник 1/2 частки) та [PERSON] і [PERSON] (власники 1/2 частки). Таким чином, встановлено, що позивачка [PERSON] є власницею 1/2 частки вказаного житлового будинку, і відповідачі є співвласниками у рівних частках іншої половини вказаного житлового будинку і відповідної частини господарських споруд. Згідно даних акту про пожежу від 05.12.2014 р., складеного комісією у складі інспектора групи ЗНС 5 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Київській області старшого лейтенанта служби цивільного захисту Куць Т.О., постраждалих [PERSON], [PERSON], [PERSON], встановлено, що пожежа виникла в господарчій будівлі по [ADDRESS], яка належить [PERSON] Пожежею знищено дерев'яну коробку, розташовану під покрівлею житлового будинку [ADDRESS] протяжністю 5 м погонних, що належить [PERSON] Крім того, пошкоджено вікно житлового будинку [PERSON] по [ADDRESS], два вікна, дерев'яні несучі елементи покрівлі на площі близько 40 кв.м та 5 кв.м металевої черепиці житлового будинку [ADDRESS], що належить [PERSON], а також вікно житлового будинку та покрівля гаража на площі близько 24 кв.м [PERSON] по [ADDRESS]. Акт підписаний всіма членами комісії, в тому числі [PERSON] і [PERSON] , Зайцем у акті зауважено, що сума збитків завищена. З висновку ДІМ Броварського МВ ГУ МВС України в Київській області підполковника міліції Воловень Д.В. від 10.12.2014 р. про результати перевірки по факту пожежі вбачається, що за результатами перевірки за фактом пожежі приватної господарчої будівлі за адресою: [ADDRESS], ЄО № 17969 від 04.12.2014 р. та заяви [PERSON] ЄО № 18311 від 11.12.2014 р. встановлено, що 04.12.2014 р. близько 20:30 год. по телефону від чергового Броварського підрозділу ДСНС України надійшло повідомлення про пожежу приватної господарчої будівлі за адресою: [ADDRESS]. Пожежею знищено дерев'яну коробку розташовану під покрівлею житлового будинку [ADDRESS] протяжністю 5 м погонних, що належить [PERSON] Крім того, пошкоджено вікно житлового будинку [PERSON] по [ADDRESS], два вікна, дерев'яні несучі елементи покрівлі на площі близько 40 кв.м та 5 кв.м металевої черепиці житлового будинку [ADDRESS], що належить [PERSON], а також вікно житлового будинку та покрівля гаража на площі близько 24 кв.м [PERSON] по [ADDRESS]. Згідно висновку про причину пожежі Броварського районного відділу ГУ ДСНС України в Київській області, причиною горіння в приватній господарчій будівлі по [ADDRESS] стало необережне поводження з вогнем невстановленою особою. При розгляді даного повідомлення, ознак кримінального правопорушення не встановлено. З акту обстеження житлово - побутових умов від 24.01.2015 р., складеного депутатом Броварської міської ради VІ скликання Оксютенком В.М. вбачається, що згідно представлених документів, свідчень сусідів та огляду приватного будинку [ADDRESS] підтверджується факт пожежі сараю в кінці 2014 року, внаслідок пожежі згорів сарай, що належав сусіду - власнику другої частини будинку - [PERSON]. Пожежею пошкоджено дерев'яну коробку, розташовану під покрівлею житлового будинку в частині, що належить [PERSON], частину металевої покрівлі та два пластикові вікна [PERSON]. Факт пожежі та пошкодження майна [PERSON] внаслідок пожежі підтверджується сусідами [PERSON] та [PERSON] Аналогічні пошкодження зафіксовані і в акті обстеження матеріально - побутових умов за зверненням [PERSON] до управління соцзахисту населення Броварської міськради від 05.01.2015 р. про матеріальну допомогу. З відповіді Броварського МВ ГУ МВС України в Київській області від 15.12.2014р. на звернення [PERSON] від 11.12.2014р. вбачається, що за фактом звернення позивачки була проведена перевірка, в зібраних матеріалах перевірки не вбачається ознак кримінального правопорушення, також повідомлено, що причиною горіння в приватній господарчій будівлі по [ADDRESS] стало необережне поводження з вогнем невстановленою особою. З приводу відшкодування збитків [PERSON] рекомендовано звернутися до суду із відповідним позовом. Як пояснила позивачка і її представник, і як зазначено у довідці, складеній позивачкою, на протязі 2013-2015 років в будинку був здійснений ремонт - дерев'яний дах покритий шифером був замінений разом з дерев'яним покриттям на металочерепицю з гідроізоляцією, були замінені вікна з дерев'яних на пластикові, також відремонтовано фасад будинку. Дані обставини не оспорюються відповідачами, крім того підтверджені даними обстеження житлово - побутових умов, дефектним актом та актом про пожежу, показаннями свідка [PERSON] Згідно Висновку експерта про вартість майна об'єкта оцінки у Звіті від 02.03.2015р. про незалежну оцінку, об'єкт оцінки: матеріальні збитки від пожежі частини житлового будинку площею 76,9 кв.м, розташованого за адресою: [ADDRESS], виконаного Консалтінговою компанією ПП «САНТ-2000», незалежний оцінювач [PERSON], - ринкова вартість об'єкту оцінки «матеріальні збитки від пожежі частини житлового будинку площею 76,9 кв.м, розташованого за адресою: [ADDRESS]» визначена для можливого відшкодування матеріальних збитків при вирішенні спірних питань у суді, станом на 2.03.2015р. становила (без ПДВ): 78564грн. (а.с.79). Свідок [PERSON], допитана за клопотанням позивача, пояснила, що часто бувала в гостях у позивачки, з вікна її кімнати неодноразово було видно через віконце в сараї відповідачів, як там горіла свіча, на що вона неодноразово звертала увагу позивачки, що це може призвести до пожежі. У грудні 2014року ввечері вона так само була в гостях у позивачки, бачила через вікно, як у сараї горіла свічка, після чого пішло додому, а через деякий час прибігла позивачка просила викликати пожежну, повідомила про пожежу. Вона повідомила про пожежу і вийшла на вулицю, бачила пожежу, пізніше приїхали пожежні машини і гасили полум'я. внаслідок пожежі, яка почалась з сараю відповідачів, і перекинулась на частину будинку позивачки, було пошкоджено два вікна, під дахом дерев,яну коробку, балки, покрівлю, гасінням полум,я було залито в середині будинку. Свідок [PERSON], допитана за клопотанням відповідачів, пояснила, що проживає з відповідачами, у вікно побачила як горів сарай, належний відповідачам, спочатку загорілось і тріщало всередині, потім загорівся весь сарай, потім загорілись вікна і дах в частині будинку позивачки; проводки у сараї не було, хвіртка була зачинена. Свідок [PERSON], допитана за клопотанням відповідачів, пояснила, що підходила до будинку відповідачів під час пожежі, бачила, як валив дим з сараю, на вулиці були інші сусіди. Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ст.360 ЦК України співвласники відповідно до їх часток у праві спільної часткової власності зобов'язані брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов'язаннями, пов'язаними із спільним майном. Згідно ст..322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить. Згідно ч.4 ст.319 ЦК України власність зобов'язує. З аналізу наданих доказів, суд встановив, що позивачці пожежею завдано шкоду на вказану у звіті суму, і позивачка як власник пошкодженого майна, має право вимагати повного відшкодування завданої шкоди. Відповідно до ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Тому позивачка вправі обрати саме такий спосіб відшкодування шкоди, як отримання вартості пошкодженого майна і вартості робіт , необхідних для відновлення пошкодженого майна. Шкода позивачці завдана внаслідок використання свого майна відповідачами, які є співвласниками споруди, в якій відбулась пожежа. Враховуючи той факт, що причиною пожежі компетентними особами визначено недбале поводження з вогнем невстановлених осіб, а також враховуючи, що відсутні ознаки підпалу чи іншого злочину, то слід дійти висновку, що відповідач не довів наявності у нього підстав для звільнення від відповідальності перед позивачкою за завдану пожежею шкоду. Закон не покладає на постраждалого обов'язку доводити наявність вини заподіювача шкоди. Відповідачі посилаються на те, що вони не завдавали шкоду майну позивачки навмисно, і що вони не винуваті у пожежі, але дані обставини не є достатньою підставою для звільнення їх від відповідальності у даному випадку. Встановлено, що загоряння мало місце всередині споруди, яку відповідачі використовували в господарських цілях; відсутні сліди злому чи підпалу з зовні, так само відсутні будь - які дії з боку постраждалого, які б сприяли заподіянню шкоди чи її збільшенню. Тому вся відповідальність за завдану шкоду покладається на відповідачів, як на власників, які використовували своє майно - даний сарай, в якому відбулось загоряння, незалежно від того, чи загоряння відбулось від залишення без нагляду запаленої свічки (про що стверджувала позивачка, її представник і свідок), чи загоряння відбулось внаслідок іншого недбалого догляду і використання свого майна власником. Відповідно до ч.1 ст.1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Враховуючи, що відповідачі обидва є співвласниками майна (сараю, де відбулось загоряння), тому мають відповідати перед позивачкою солідарно за заподіяну в даному випадку шкоду. Підстав для звільнення відповідачів або одного з них від відповідальності за заподіяну позивачці шкоду, не встановлено і відповідачами не доведено. Відповідно до ч.4 ст.1193 ЦК України, суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоду завдано вчиненням злочину. У даному випадку шкоду не завдано злочином. Суд враховує майновий стан відповідачів, які мають невеликі доходи і які також постраждали від пожежі та понесли збитки. Суд враховує характер шкоди і причини її заподіяння, що відсутній умисел відповідачів у заподіянні шкоди позивачці. Суд також враховує, що позивачка частково шкоду вже відшкодувала своїми силами, тобто з меншими майновими витратами. Так, позивачка пояснила, що своїми силами вони відремонтували будинок в середині, який був пошкоджений залиттям водою при гасінні пожежі; купили і вставили металопластикові вікна, але не відремонтованим залишився будинок в частині покрівлі (даху та стелі), на що відсутні кошти; що дах, який знаходився після пожежі у аварійному стані, лише тимчасово підперли і накрили підручними матеріалами, щоб захиститись від опадів. Вирішуючи питання про стягнення шкоди, суд вважає можливим застосувати положення ч.3 ст..1193 ЦК України і зменшити розмір відшкодування. Проти зменшення розміру стягнення позивачка фактично не заперечує. При визначенні розміру відшкодування суд вважає, що доцільним буде стягнути розмір шкоди, що складається з вартості металопластикових вікон, які були повністю зруйновані пожежею і однозначно потребували заміни, вартості демонтажу та монтажу нових вікон, а також вартості ремонтних робіт та матеріалів, необхідних для відновлення покрівлі. При визначенні даних величин, суд вважає можливим скористатись матеріалами Звіту оцінювача, наведеного вище, і наявними у ньому відомостями та розрахунками, виконаними спеціалістами (матеріали Звіту і додатки), оскільки інших доказів сторонами суду не надано. Як пояснила позивач і її представник (дочка, що проживає з позивачкою у пошкодженому пожежею будинку), оскільки вони не мали власних коштів на оплату послуг спеціаліста - оцінювача, то з даного питання вони звертались за допомогою до органів місцевого самоврядування, і даний Звіт складено спеціалістом, визначеним органом місцевого самоврядування, безкоштовно, на прохання голови міськради; позивачка і її представник не мали відношення до вибору спеціаліста. Як видно з долучених до Звіту свідоцтва про реєстрацію в державному реєстрі оцінювачів, сертифікатів суб'єкта оціночної діяльності та посвідчень про підвищення кваліфікації оцінювача, - Звіт складений компетентною особою в межах його кваліфікації і повноважень; компетентність особи, що його склала, не викликає сумніву у суду. Даний Звіт складений у відповідності з вимогами до даного виду документів, обґрунтований. Відповідачі піддали сумніву достовірність даного Звіту. Суд оглянув у судовому засіданні оригінал Звіту з Висновком про вартість майна об'єкта оцінки, який відповідає копії, долученій позивачем до справи. Суд не вбачає підстав недовіряти даному Звіту і зокрема Висновку по ньому. Даний доказ є належним і достовірним, тому приймається судом до уваги при з,ясуванні питання про розмір завданої шкоди, а також про обсяг шкоди, обсяг необхідних ремонтних робіт і їх вартість. Так, згідно наданого Висновку, розмір збитку вираховувався з урахуванням зносу будівлі. Спеціалістом оцінювачем було також вирахувано питому вагу конструктивних елементів, що підлягають частковій заміні (р.4.4.2), згідно даного розрахунку питома вага конструктивних елементів, що підлягають частковій заміні, становить 9,97%, в тому числі покрівля 4,34%, вікна 2,14%, оздоблення 2,30%, електрозабезпечення 1,20%. Виходячи з цього розрахунку, питома вага конструктивних елементів покрівлі, що підлягають частковій заміні, і вікон - становить 4,34+2,14=6,48%. Згідно Висновку, розмір матеріального збитку був визначений шляхом помноження вартості об'єкту (788000грн.) на відсоток питомої ваги конструктивних елементів, що підлягають частковій заміні, - 9,97%. (788000грн. х 9,97% = 78564грн.). Таким чином, розмір матеріального збитку - стосовно відновлення пошкодженої покрівлі і двох вікон - становитиме: 788000грн. х 6,48% = 51062грн. Методом порівнювального аналізу, оцінювачем було застосовано також розрахунки вартості матеріалів і робіт, необхідних для відновлювального ремонту, за якими встановлено, що вартість такого ремонту, - згідно дефектного акту (р.6.7 Додатків до Звіту, а.с.34-35) та згідно зведеного та локального кошторисів на ремонт будівлі (р.6.8 Додатків до Звіту, а.с.37-38, а.с. 39-46) - зведений кошторисний розрахунок вартості ремонтних робіт даного об'єкту - спеціалістом визначений у сумі 87923грн., в тому числі: ремонт кімнати № 1 (12,40 кв.м) - 7371 грн., з яких вартість робіт та матеріалів по заміні вікна: демонтажні роботи (демонтаж віконних коробок - 28 грн., знімання заклеєних віконних рам - 22 грн., знімання підвіконних дощок - 34 грн., заповнення віконних прорізів в стінах житлових і громадських будівель готовими блоками із металопластику, площа прорізу понад 2 до 3 кв.м - 55 грн.), всього 139грн., вартість металопластикового вікна - 3630 грн., монтажні роботи (анкер болт 10х125 - 13 грн., піна монтажна - 109 грн., герметик 0,66 мл - 39 грн.), всього 161грн., разом 3930грн.; ремонт кімнати № 2 (18,78 кв.м) - 13262 грн., з них вартість робіт та матеріалів по заміні вікна - демонтажні роботи (демонтаж віконних коробок - 28 грн., знімання заклеєних віконних рам - 20 грн., знімання підвіконних дощок - 29 грн., заповнення віконних прорізів в стінах житлових і громадських будівель готовими блоками із металопластику, площа прорізу понад 2 до 3 кв.м - 49 грн.) всього 126грн., вартість металопластикового вікна - 3211 грн., монтажні роботи (анкер болт 10х125 - 11 грн., піна монтажна - 93 грн., герметик 0,66 мл - 39 грн.) всього 143грн., разом 3480грн.; таким чином, разом вартість двох вікон і вартість демонтажних та монтажних робіт, пов'язаних з заміною пошкоджених вікон на нові становить 7410грн.; ремонт покрівлі згідно зведеного і локального кошторису складається з вартості робіт і матеріалів: 34885 грн.+ 7420грн.= 42305грн. ; разом вартість ремонту покрівлі і заміни двох вікон становить 49715грн. Таким чином, розмір шкоди, обчислений шляхом визначення питомої ваги конструктивних елементів, що підлягають частковій заміні від вартості об'єкту оцінки з урахуванням зносу будівлі (51062грн.), і визначений шляхом зведеного кошторису вартості необхідного ремонту по відновленню пошкодженого майна (49715грн.) є приблизно рівний. Суд вважає доцільним в даному випадку для визначення розміру відшкодування взяти розрахунок вартості необхідного ремонту за зведеним кошторисом - 49715грн. , в якому зазначені реальні ціни на необхідні для ремонту матеріали і роботи. Таким чином, суд, дійшовши висновку про можливість зменшення відповідачам розміру відшкодування з застосуванням положень ст. 1193 ЦК України до розміру вартості ремонту пошкодженої пожежею покрівлі і вартості ремонту вікон (їх заміни), стягує з відповідачів солідарно на користь позивачки наведену і розраховану вище суму 49715грн. Позивачка пояснила, що вона тримала допомогу від міськради 500грн. і зібрані сусідами-500грн. Дану суму суд не враховує при визначенні розміру стягнення з відповідачів, оскільки для визначення такого розміру суд застосував ч.4 ст.1193 ЦК , зменшивши розмір стягнення у порівнянні з розміром дійсно завданої шкоди, а отримана позивачем допомога не покрила дійсних витрат позивача. Також стягненню з відповідача підлягають судові витрати, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, згідно ст.88 ЦПК України, виходячи з ставки судового збору 1% від ціни позову майнового характеру: 49715гр. х 1%= 497,15грн. Судові витрати підлягають стягненню з відповідачів в рівних частках по 248, 57грн.

Outcome: partial