Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-10 00:00:00

Позивач ПАТ КБ «Приватбанк» звернувся в суд з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Мотивує позов тим, що відповідно до укладеного кредитного договору від 23.06.2008 року [PERSON] отримала від ПАТ КБ «Приватбанк»\~ кредит в розмірі 1 000, 00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку\~ зі сплатою відсотків за користування кредитом\~ в розмірі 36,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з\~ кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. ПАТ КБ «Приватбанк» свої зобовязання за відповідним договором виконав в повному обсязі, а саме, надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Відповідач не виконала належним чином свої обовязки за кредитним договором, не надавала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками та іншими витратами за умовами кредитного договору, внаслідок\~ чого станом на 28.02.2018 року утворилась заборгованість в сумі 22 508,45 грн., до складу якої входять 833,44 грн. - тіло кредиту, 16 965,08 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом, 3400 грн. заборгованості за пенею, а також штрафи відповідно до пункту 8.6 Умов та правил надання банківських послуг : 250,00 грн.- штраф (фіксована частина), 1059,93 грн.- штраф (процентна складова). Прохає стягнути з [PERSON]\~ заборгованість, яка виникла\~ за кредитним договором та судові витрати. Позивач в позовній заяві заявив клопотання розглянути справу без його участі, проти заочного розгляду справи не заперечує Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча відповідно до ст.ст.128 Цивільного процесуального кодексу України, був повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, про причини своєї неявки у судове засідання не повідомив, клопотання від відповідача про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. На підставі статті 223 Цивільного процесуального кодексу України, якщо суд не має відомостей про причини неявки відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних в ній даних та доказів. Відповідно до статті 280 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлень про причини неявки або якщо зазначені причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У звязку з розглядом справи за відсутності осіб, які\~ беруть участь\~ у справі, судом, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, не здійснювалось фіксування судового процесу за допомогою\~ звукозаписувального\~ технічного засобу. Зясувавши обставини справи дослідивши докази в порядку заочного провадження суд вважає за необхідне позов задовольнити частково. Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим\~ Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.\~ Стаття 1054 ЦК України встановлює, що за кредитним договором банк\~ зобовязується\~ надати\~ грошові\~ кошти\~ (кредит)\~ позичальникові\~ у\~ розмірі\~ та\~ на\~ умовах,\~ встановлених\~ договором,\~ а\~ позичальник зобовязується\~ повернути\~ кредит\~ та\~ сплатити\~ проценти. Судом встановлено, що ПАТ КБ «Приватбанк»\~ та [PERSON] уклали між собою кредитний договір б/н від 23.06.2008 року про надання кредиту шляхом встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом\~ в розмірі 36,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з\~ кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. ПАТ КБ «Приватбанк» свої зобовязання за відповідним договором виконав в повному обсязі, а саме, надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана Генеральна угода разом з запропонованими ПАТ КБ «Приватбанк» Умовами та правилами, тарифами складають між ним та банком кредитний\~ договір, підтверджується\~ підписом у заяві (а.с.8). Відповідно до п.п.3.2, 3.3 Умов і правил надання банківських послуг відповідач при укладенні договору дав свою згоду щодо кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку і клієнт дає право банку\~ в будь-який момент змінити(зменшити або збільшити)кредитний ліміт. Відповідач\~ не надав своєчасно\~ банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, тобто зобовязання\~ за кредитним договором не виконав. Відповідно до ст.ст.526, 530 ЦК України, зобовязання має виконуватися належним чином та в певний строк відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Згідно ст. 527 ЦК України, боржник зобовязаний виконати свій обовязок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобовязання чи звичаїв ділового обороту. Відповідно до ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив зобовязання, якщо він не приступив до виконання зобовязання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобовязання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після розстрочення. Відповідач порушив умови кредитного договору, покладені на нього обовязки щодо своєчасного погашення кредиту та відсотків належним чином не виконував. Станом на 28.02.2018 року утворилась заборгованість в сумі 22 508,45\~ грн., до складу якої входять 833,44 грн. - тіло кредиту, 16 965,08 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом, 3400 грн. заборгованості за пенею, а також штрафи відповідно до пункту 8.6 Умов та правил надання банківських послуг : 250,00 грн.- штраф (фіксована частина), 1059,93 грн.- штраф (процентна складова) (а.с.5-7). При цьому, суд звертає увагу на наступне. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які пролягають у позбавленні його певних прав або у заміні не виконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обовязків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення божником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання (ч.2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст. 549 ЦК України). За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором, свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Зазначена правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року № 6-2003цс15. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про безпідставність вимоги про стягнення штрафу, а саме, відповідно до пункту 8.6 Умов та правил надання банківських послуг : 250,00 грн. - штраф (фіксована частина), 1059,93 грн. - штраф (процентна складова). Крім того, відповідно до правового висновку, сформованого ВС у постанові від 07.03.2018 року у справі № 552/5900/15-ц у разі, якщо розмір неустойки перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення, суд може його зменшити (частина третя статті 551 ЦК України). Істотними обставинами в розумінні частини третьої статті 551 ЦК України можна вважати, зокрема, ступінь виконання зобов'язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу (наприклад, відсутність негативних наслідків для позивача через прострочення виконання зобов'язання). Згідно із правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 4 вересня 2014 року (справа № 6-100цс14), частина третя статті 551 ЦК України з урахуванням положень статті 3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та частини четвертої статті 10 ЦПК України щодо обов'язку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що він значно перевищує розмір збитків. У справі, яка переглядається, суди попередніх інстанцій, встановивши, що розмір неустойки значно перевищує розмір боргового зобов'язання, та врахувавши майновий стан відповідача, який відповідно до копії трудової книжки на час розгляду справи є безробітним, дійшли обґрунтованого висновку про можливість зменшення розміру неустойки. При цьому суди попередніх інстанцій, беручи до уваги розмір заборгованості порівняно із сумою овердрафту, урахувавши положення ст. ст. 3, 509, 627 ЦК України та засади справедливості, добросовісності та розумності, правильно визначили розмір пені у сумі 4 тис. грн. Відповідно до ч.3 ст.551 ЦК України,\~ розмір\~ неустойки\~ може\~ бути\~ зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. \~\~\~\~\~ Суд вважає, що пеня, нарахована позивачем за несвоєчасність виконання зобовязань за договором значно перевищує розмір збитків, нанесених внаслідок невиконання умов вказаного договору і є неспівмірною, тому пеня за несвоєчасність виконання зобовязань за договором підлягає стягненню в межах тіла кредиту, що відповідає принципам розумності та справедливості.

Outcome: partial