Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-15 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом про визнання наказу про розірвання трудового договору з нею від 27.11.2013року на підставі ст.. 41 п.2 КЗпП протиправним, поновленні на роботі та стягнення заборгованості з заробітної плати за час вимушеного прогулу, який підтримала в судовому засіданні і вказала, що працювала у відповідача у оператором машинного доїння молочного комплексу ВП «Городище» з 16.01.2013року, прийнявши на себе зобов*язання з видоювання корів. Вона обслуговувала корів, які мали отелитися і яких у неї було близька 100 голів, та новонароджених телят. 13.11.2013року об 11год вона поставила корову, яка почала телитися, в передбачений для цього загін, повідомивши про це ветеринарного фельдшера [PERSON], який ніяк не відреагував на її повідомлення, і, оскільки отелення відбувається на протязі від 30хв. до 5-6 год, вона, враховуючи це, мала змогу вийти на прохідну молочного комплексу для передачі матері ліків, які придбала для неї, та отримання від матері обіду. Вона була відсутньою обідню перерву. Коли повернулася на своє робоче місто, то побачила, що корова вже отелилася, біля корови стояло новонароджене теля, якого вона обтерла, змастила пуповину, а потім виконала всі необхідні для догляду дії. Лише пізніше від лікаря [PERSON] вона узнала, що під час її відсутності він приходив до загону та буцім-то розірвав навколоплідну оболонку, в якій народилося теля. Через кілька днів їй були висунуті обвинувачення щодо того, що у зв*язку з її відсутністю під час отелення корови , якби теляті не була своєчасно надана допомога [PERSON], теля б могло загинути. Посадові інструкції вона не читала, хоча й розписалася про ознайомлення з ними. До інструкції дійсно входять обов*язки щодо виявлення початку отелення у тварин та прийняття новонароджених телят, повинна також обтерти їх та припікати пуповину, а потім віднести новонароджених телят до профілакторію. Початок отелення корови вона виявила, про це сповістила ветеринарного фельдшера, а потім виконала всі обов*язки після народження теля. Вважає, що всі покладені на неї обов*язки вона виконала, порушень при цьому не здійснила. Ніколи за час її роботи дояркою на протязі 7 років телята не народжувалися в навколоплідній оболонці, вона не знала про це, ніхто ніколи з ветеринарів їм не розказував про дії, які необхідно робити при цьому. На вимогу [PERSON] вона написала пояснювальну записку щодо її відсутності на робочому місті з 11 год 13.11.2013року, але це не пояснювальна записка щодо порушення нею її посадових обов*язків. За час її роботи дояркою протягом 7 років вона не притягувалася до дисциплінарної відповідальності, претензій до виконуваних нею посадових обов*язків ніколи не надходили від керівництва підприємством. Представник відповідача- Данілова А.А. в суді позовні вимоги не визнала в повному обсязі, вказав, що під час виконання своїх посадових обов*язків доярка [PERSON] їх порушила, так як була відсутня під час отелення корови і народження теляти , яке 13.11.2013р об 11 год 22хв.. народилося в навколоплідній оболонці, і в разі ненадання термінової допомоги лікарем [PERSON] могло загинути, що заподіяло б матеріальні збитки підприємству. Дані обставини - відсутність доярки на робочому місті під час отелення корови - були підставою для розірвання з позивачкою трудового договору у зв*язку з її винними діями,як безпосередньо обслуговуючої товарні цінності, так як ці дії дають підстави для втрати довіри до неї з боку власника підприємства. За Переліком посад і робіт, з якими підприємство можуть укладати письмові договори про повну матеріальну відповідальність, посада доярки відноситься до робіт з вирощування, відгодівлі , утримання і розведення сільськогосподарських та інших тварин, при цьому згода уповноваженого на захист прав працівників [PERSON] щодо звільнення [PERSON] за ст.. 41 п.2 КЗпП України була отримана шляхом візування наказу № 123 від 27.11.2013року саме [PERSON] ,тому підставу звільнення позивачки вважає вірною. Також додала, що наявне пояснення [PERSON] про відсутність на робочому місті є поясненням про її дії під час отелення корови, яке вимагається відповідно до вимог трудового законодавства. Акт про передачу на зберігання [PERSON], як оператору машинного доїння, товарно - матеріальних цінностей на зберігання, не складався, оскільки доярки залучені до вирощування тварин. Свідок [PERSON] пояснила в суді, що має вищу спеціальну освіту лікаря-ветеринара, закінчила вищий навчальний заклад з червоним дипломом, працювала ветеринарним лікарем на молочному комплексі в с.Городище 18 років, звільнена з 2009 року. Під час її 18-річного стажу роботи жодного разу не народжувалося теля в навколоплідній оболонці. За фізіологією тварини під час народження дана оболонка розривається і теля народжується без неї. Доярки не є фахівцями з ветеринарії, тому контроль за отеленням корів під час її роботи в молочному комплексі покладався лише на фахівців- ветеринарного лікаря та фельдшера. Доярки мали допомагати їм , оскільки отелення корів іноді буває важким. Під час її роботи ветеринарним лікарем до доярки [PERSON] у неї не було жодних претензій, доярка виконувала всі покладені на неї обов*язки. Свідок [PERSON] пояснив в суді, що 13 листопада 2013року він , як ветеринарний фельдшер, виконував всі покладені на нього посадові обов*язки, проводив профілактичні дії, записував їх у журнал. О 10 год він покинув місце роботи на перерву , на фермі залишився головний ветеринарний лікар [PERSON] та практикант. Інструктаж про обов*язки дояркам проводить [PERSON], про інструктаж журнал не ведеться. Раніше до позивачки претензій щодо порушення нею її посадових обов*язків не було. Також додав, що позивачка не дзвонила до нього та не повідомляла про отелення корови. Свідок [PERSON]- головний ветеринарний лікар підприємства пояснив в суді, що приїхавши 13.11.2013р на ферму і зайшовши у родильне відділення, він побачив, що отелилася корова і теля народилося в навколоплідній оболонці, що змусило її прийняти міри до її розриву з метою запобігання гибелі теляти. Він розірвав руками оболонку, теля витер та звільнив його дихальні ходи, тобто виконав всі пер6едбачені посадовими обов*язками дії доярки. Чергова по відділенню доярка [PERSON] була відсутня на робочому місті , про що він доповів керівництву, склав акт про відсутність її і витребував у нею пояснювальну записку. Чому в акті від 26.11.2013року не сказано про його інші дії, а не тільки про розривання оболонки, він пояснити не може. Акт складався після огляду складом комісії відеозапису, який здійснювався у пологовому відділенні ферми. Особисто він не розказував дояркам про можливість народження теля в навколоплідній оболонці і дії, які потрібно виконувати у зв*язку з цим. Свідок [PERSON] пояснив в суді, що працює начальником Деркульського молочного комплексу, до якого входить і відділення « Городище». 13.11.2013року він був на лікарняному, про події , які мали місце 13.11.2013року , він знає лише зі слів учасників. Може пояснити, що посадову інструкцію особисто надавав [PERSON] для ознайомлення, вона ставила свій підпис. Свідок [PERSON] пояснив в суді, що працює ветеринарним лікарем в ПАТ СПФ «Агротон» у відділенні « Городище», при цьому вказав, що інструктаж операторам машинного доїння проводиться один раз на пів року, при якому пояснюється, як повинна діяти доярка при виявленні початку отелення корови, необхідність її присутності при цьому на протязі всього часу отелення корови і прийняття новонародженого теля, його обробки та інших дій, пов*язаних з ним.Також пояснив, що отелення корови дійсно проходить від 30 хвил до 6 годин, але на цьому підприємстві час отелення скорочений до 1 год або до 2 в залежності від віку корови. Тому, якщо після спливу встановленого ними часу корова не отелилася, доярка повинна повідомити про це ветеринара. У доярки в родильному відділенні дійсно знаходиться в обслуговуванні від 50 до 80 голів ВРХ, при цьому можливо , що у кількох корів почалося отелення. Свідок [PERSON] пояснила в суді, що працює оператором технологічних установок , в її обов*язки входить реєстрація вхідної і вихідної кореспонденції, передача під розпис працівникам належних для ознайомлення документів та інші питання з діловодства. З головного офісу до них надходили бланки типових договорів про повну матеріальну відповідальність, які вона передавала до ферми для підпису їх доярками. Коли саме [PERSON] підписала договір, пояснити не може, також не може пояснити, чи роз*ясніє хтось із керівників дояркам про їх матеріальну відповідальність, чи ознайомлюються вони з бланками договору до їх підписання. Вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши письмові докази , оглянувши диск з відеозаписом від 13.11.2013року, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно до ст. 10,11 ЦПК України сторони та інші особи, які приймають участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Статтею 256 ЦК України передбачено право особи звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу в межах строку позовної давності. Згідно статті 41 КЗпП України, що регулює додаткові підстави розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу з окремими категоріями працівників за певних умов, «крім підстав, передбачених статтею 40 цього Кодексу, трудовий договір з ініціативи власника або уповноваженого ним органу може бути розірваний також у випадках: 2) винних дій працівника, який безпосередньо обслуговує грошові, товарні або культурні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довір'я до нього з боку власника або уповноваженого ним органу; Розірвання договору у випадках, передбачених частинами першою і другою цієї статті, провадиться з додержанням вимог частини третьої статті 40, а у випадках, передбачених пунктами 2 і 3 частини першої цієї статті, - також вимог статті 43 цього Кодексу. На підставі ст. 43 КЗпП України розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктами 1 (крім випадку ліквідації підприємства, установи, організації), 2-5, 7 статті 40 і пунктами 2 і 3 статті 41 цього Кодексу, може бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник. У випадках, передбачених законодавством про працю, виборний орган первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, розглядає у п'ятнадцятиденний строк обгрунтоване письмове подання власника або уповноваженого ним органу про розірвання трудового договору з працівником. Подання власника або уповноваженого ним органу має розглядатися у присутності працівника, на якого воно внесено. Розгляд подання у разі відсутності працівника допускається лише за його письмовою заявою. За бажанням працівника від його імені може виступати інша особа, у тому числі адвокат. Якщо працівник або його представник не з'явився на засідання, розгляд заяви відкладається до наступного засідання у межах строку, визначеного частиною другою цієї статті. У разі повторної неявки працівника (його представника) без поважних причин подання може розглядатися за його відсутності. У разі якщо виборний орган первинної профспілкової організації не утворюється, згоду на розірвання трудового договору надає профспілковий представник, уповноважений на представництво інтересів членів професійної спілки згідно із статутом. В суді встановлено, що [PERSON] працювала оператором машинного доїння молочного комплексу ВП «Городище» Центрального регіону ПрАТ « Агротон».Як вказала позивачка і це не оспорюється представником відповідача, в обслуговуванні позивачки знаходилося до 100 голів корів. Згідно посадових обов*язків, оператор машинного доїння наряду з виконанням інших обов*язків «виявляє початок отелень у тварин та приймає новонароджених. Обтирає новонароджених тварин та припікає пуповину. Відносить новонароджених у профілакторій і розміщує в клітці. Обробляє корову та доглядає за нею після отелення. Розтирає вим'я корів, що отелилися, лікувальними препаратами. Видає ліки новонародженим за приписом лікаря. Опромінює новонароджених кварцевою лампою» та інше.( арк..спр.14,37). Виконуючи посадові обов*язки 13.11.2013року о 10.56год [PERSON] виявила початок отелення корови, завела її у баз, передбачений для отелення корів, про що повідомила ветеринарного фельдшера [PERSON] До пояснень свідка [PERSON] про те, що позивачка його не ставила до відома про початок отелення корови ,суд відноситься критично, так як свідок знаходиться у службовій залежності від керівництва підприємства. Оскільки, як встановлено в суді із пояснень лікарів ветеринарів , отелення може відбуватися від 30хв. до 5-6год, позивачка під час своєї перерви вийшла до прохідної молочного комплексу для отримання їжі від матері, повернулася на робоче місце об 11.41год. За час відсутності [PERSON] корова отелилася. У провину позивачці ставиться можливість загибелі теляти від асфіксії під час народження у навколоплідній оболонці з посиланням на доповідну лікаря [PERSON] та комісійного акту від 26.11.213року про відсутність на робочому місті [PERSON] згідно даним відео спостереження Деркульського МК с.Городище ( арк..спр.5) В акті від 26.11.2013року , складеному членами комісії з 5 осіб , в тому числі і лікарем [PERSON], вказується, що із запису видно, що об 11.22 год. зафіксований факт отелення , як в 11.26год. [PERSON] підходить до корови, нахиляється до новонародженого теляти, розриває руками навколоплідну оболонку, а потім їде миє руки.( арк..спр.44). З переглянутого в судовому засіданні відеозапису, стосовно якого складений вищеназваний акт, видно, що в базу на соломі лежить корова , але не видно коли вона отелилася і що вона взагалі отелилася у вказаний в акті час. Також видно , що до відділення зайшов чоловік, як вказано було в суді-лікар ветеринар [PERSON], підійшов до лежачої на соломі корови та нахилився до неї. Що саме він робив із запису не видно взагалі , пробув він біля корови згідно відеозапису лише 1 хвилину. Тобто, про факт народження телята в навколоплідній оболонці в акті вказується лише зі слів лікаря [PERSON], з чим погодилася в суді після огляду відеозапису і представник відповідача Данилова А.О., лікаря, який також знаходиться у службовій залежності від керівництва приватного підприємства. В акті від 13.11.2013року, складеним лікарем [PERSON] і датований 15.11.2013року , вказується про виявлений акт халатного відношення до роботи телятниці [PERSON] об 11.45год. , що відрізняється від даних акту за 26.11.2013р, оскільки об 11.41год [PERSON] вже повернулася на своє робоче місце. ( арк.спр.47,44 відповідно) Як вказувала позивачка, коли вона зайшла до відділення, корова вже обтерла язиком теля, що завжди робить після отелення , теля стояло чистеньке, дихало і підстав для загрози його життю чи здоров*ю не було. Свої пояснення [PERSON] у письмовому вигляді давала лише у зв*язку з відсутністю на робочому місті, а не у зв*язку з невиконанням посадових обов*язків (арк..спр.48). Даний факт вказує на те, що народження теля, можливо і в навколоплодній оболонці, не викликало занепокоєння ветеринарного лікаря [PERSON] на той час, а лише після 15.11.2013року з невідомих причин стали збиратися пояснення та складатися акти, які датовані 15, 20 та 26 листопадом 2013року. На підставі зібраних пояснень, актів, заступником генерального директора ПрАТ «Агротон» Т.М.Лапта видається наказ №123 від 27.11.2013року про звільнення [PERSON] , оператора машинного доїння молочного комплексу ВТ «Городище» Центрального регіону ПрАТ «Агротон» за здійснення дій, що дають підставу для втрати довіри у відповідності з п.2 ст.41 КЗпП України з 27.11.2013року. З поданням про звільнення [PERSON] з посади оператора машинного доїння з викладеними обставинами власник або уповноважений ним орган до уповноваженого на представництво інтересів робітників ( членів професійної спілки) згідно із статутом не звертався взагалі. Пункт 2 ст. 41 КЗпП надає власникові чи уповноваженому ним органу право розірвати трудовий договір у разі вчинення працівником винних дій, що дають підставу для втрати до нього довіри з боку власника або уповноваженого ним органу. На цій підставі можуть бути звільнені з роботи лише особи, які безпосередньо обслуговують грошові, товарні або культурні цінності. Товар, у розумінні п. 2 ст. 41 КЗпП, - це матеріальні цінності, що прийняті на зберігання, що зберігаються на складі, що відпускаються зі складу, з торгового залу, іншого сховища. Тлумачення п. 2 ст. 41 КЗпП щодо кола працівників, які можуть звільнятися на цій підставі, не може бути розширене, що відповідає п. 2 ст. 41 КЗпП. В наказі №123 від 27.11.2013року вказується про підписання позивачкою [PERSON] договору про повну матеріальну відповідальність, згідно якому вона брала на себе відповідальність за забезпечення зберігання довірених їй підприємством матеріальних цінностей. В суді ж представником відповідача визнано той факт, що на зберігання матеріальні цінності оператору машинного доїння [PERSON] не передавалися, корови, як основні засоби виробництва, які є тими цінностями в розумінні договору про повну матеріальну відповідальність,також за актом не передавалися і кількість голів ВРХ в обслуговуванні [PERSON] не документувалася і не уточнювалася. Підставою для розірвання трудового договору у зв'язку з втратою довіри є здійснення працівником винних дій. Власник у разі спору зобов'язаний довести і факт порушення, і вину працівника. З урахуванням вищевказаного , не є достатньою підставою для звільнення працівника у зв'язку з втратою довіри факт відсутності на робочому місті під час обідньої перерви оператора машинного доїння [PERSON] , тим паче, що про порушення трудової дисципліни у наказі, який оспорюється, мова не йде. Сам факт народження теля в навколоплідній оболонці, що викликало б загрозу його життю в разі ненадання йому своєчасної допомоги в суді не знайшов свого підтвердження. Відповідач наданими до суду доказами не довів наявність у діях позивачки конкретних порушень, а також не довів вину [PERSON] в цих порушеннях. У ст. 43 КЗпП встановлена низка правил, які стосуються порядку надання виборним органом первинної профспілкової організації підприємства згоди на звільнення працівників. Встановлено, що виборний орган розглядає подання роботодавця про розірвання трудового договору з працівником. Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що з поданням до виборного органу первинної профспілкової організації може звернутися особа, яка має право на прийняття та звільнення працівників (п. 15 постанови «Про практику розгляду судами трудових спорів»). Пленум Верховного Суду України не визнає чинності також і за такою згодою виборного органу первинної профспілкової організації на звільнення працівника, яка дана ним за власною ініціативою (без подання власника або уповноваженого ним органу).Подання роботодавця про розірвання трудового договору повинно бути обґрунтованим і викладеним в письмовій формі. Як свідчить представник відповідача Данилова, в обов*язки уповноваженого по охороні праці [PERSON] включено і представництво інтересів працівників згідно із статутом. Представником відповідача не надано до суду подання роботодавця, який має право на прийняття та звільнення працівників , ким в даному випадку є генеральний директор чи заступник генерального директора ПрАТ « Агротон», за його особистим підписом, на звільнення працівника [PERSON] ,яке повинно бути мотивованим і викладеним в письмовій формі. Також не надано до суду згода уповноваженого на захист прав робітників щодо звільнення позивачки. Як пояснила представник відповідача, свою згоду на звільнення робітника. [PERSON] дала, поставивши свій підпис під наказом №123 від 27.11.2013року про звільнення [PERSON], тобто, вже після видання наказу і в непередбаченому законом порядку. На підставі вищевикладеного, враховуючи, що до 13.11.2013року та після 13.11.2013року до часу звільнення до оператора машинного доїння [PERSON] не пред*являлися керівництвом підприємства претензії щодо незадовільного виконання нею її посадових обов*язків, суд вважає необхідним визнати наказ №123 від 27.11.2013 року таким, що виданий в порушення вимог трудового законодавства., тобто незаконним, і з метою захисту прав та свобод позивачки вийти за межі позовних вимог і скасувати даний наказ відповідно до п.3 ст.215 ЦПК України. Також підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача середнього заробітку за час вимушеного прогулу на підставі вимог ст..235 КЗпП України, згідно з якою при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Згідно Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженою Постановою від 8 лютого 1995 р. N 100( із змінами та доповненнями), враховуючи, що середня заробітна плата позивачки за наданою відповідачем довідкою ( арк..спр.42) під час її роботи становила 2269,00грн,середньоденна -74,40грн., підлягає стягненню за період з 27.11.2013р по 16.01.2014року за 49 днів вимушеного прогулу заробітна плата в розмірі 3645,38грн.

Outcome: approved