Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-11 00:00:00

Позивач ПАТ «АКБ Капітал» звернувся до суду із позовом до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості, посилаючись на те, що за договором про надання споживчого кредиту № 1/25/317/27-09-13/0043 від 27.11.2013 року [PERSON] отримала споживчий кредит у сумі 16938 гривень 70 копійок строком на три роки з процентною ставкою 15% річних та щомісячної комісії 1 % від первісної суми кредиту, та в наслідок невиконання своїх зобов»язань в неї утворилась заборгованість в сумі 34483,36 грн, яку просив стягнути . Після відкриття провадження по справі [PERSON] в інтересах відповідача- Кривенко Л.В. звернулась до Полтавського районного суду з зустрічним позовом до Публічного акціонерного товариства «АКБ «Капітал» про визнання правочину нікчемним та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, посилаючись на те, що вона як опікун відповідача не схвалювала правочин, щодо укладення договору про надання споживчого кредиту № 1/25/317/27-09-13/0043 від 27.11.2013 року та просила суд об»єднати дані справи в одне провадження, та задовольнити позов. 02 листопада 2017 року ухвалою суду зазначені позова об»єднані в одне провадження. В судове засідання представник позивача за первісним позовом- ПАТ «АКБ Капітал» та відповідача за зустрічним позовом не з»явився, викликався належним чином, попередньо надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. В судове засідання представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом-Кривенко Л.В. не з»явився надавши суду заяву з проханням справу розглянути у їх відсутність, зустрічний позов підтримав та прохав його задовільнити. Тому, суд вважає за можливе розгляд даної справи по суті у відсутності представників сторін по наявним матеріалам справи . Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов первісного позивача по справі та відповідача по зустрічному позові ПАТ АКБ «Капітал» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором слід задовольнити частково, позов первісного відповідача та позивача по зустрічному позову [PERSON] в інтересах [PERSON] до ПАТ АКБ «Капітал» про визнання правочину нікчемним та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину слід задовольнити в повному обсязі, з наступних підстав: Судом встановлено, що за договором про надання споживчого кредиту №1/25/317/27-09-13/0043 від 27.11.2013 року [PERSON] отримала споживчий кредит у сумі 16938 гривень 70 копійок строком на три роки з процентною ставкою 15% річних та щомісячної комісії 1 % від первісної суми кредиту, станом на момент пред»явлення позову заборгованість [PERSON] перед ПАТ «АКБ Капітал» становить 34483,36 грн, яка складається з заборгованості по поверненню кредиту в сумі 7546,27 грн, заборгованості по сплаті процентів за користування кредитними коштами 2348,26 грн, заборгованості по сплаті щомісячної комісії за обслуговування рахунку 4065,36 грн, пені за прострочення основної заборгованості 13071,83 грн, пені за несвоєчасні сплачені проценти -2982,29 грн, штраф -8469,35 грн, а також судовий збір в розмірі 1600,00 грн., яку прохав стягнути позивач по первісному позову та відповідач по зустрічному позову. Разом з цим, судом встановлено, що Рішенням виконкому Октябрської районної ради від 14.11.2000 за №457 [PERSON] призначено опікуном над [PERSON], яку рішенням Полтавського райсуду Полтавської області від 13.07.2013 року, [PERSON] визнано недієздатною. Як опікун [PERSON] [PERSON] укладення договору про надання споживчого кредиту № 1/25/317/27-09-13/0043 від 27.11.2013 року між [PERSON] та ПАТ АКБ «КАПІТЛ» не схвалювала. Виходячи з оглянутих в судовому засіданні документів, які приєднані до матеріалів справи, встановлено, що договір про надання споживчого кредиту № 1/25/317/27-09-13/0043 від 27.11.2013 року між [PERSON] та ПАТ АКБ «КАПІТАЛ» укладався після визнання [PERSON] за рішенням суду недієздатною особою. Відповідно до положень\~ст. 41 Цивільного кодексу України, недієздатна особа не має права вчиняти будь-якого правочину, правочини вчинені від імені недієздатної особи та в її інтересах вчиняє опікун. Відповідно до ч. 1, 2\~ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. 1-3, 5 та 6\~ст. 203 ЦК України. Так, згідно з ч. 1, 2\~ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити\~Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину судом не вимагається (ч. 2 ст. 215 Кодексу). Такою нормою є\~стаття 226 Цивільного кодексу України, якою встановлена недійсність правочинів, вчинених недієздатною особою за відсутності схвалення правочину опікуном. Виходячи з викладених норм, оскільки на момент вчинення між [PERSON] та ПАТ «АКб «Капітал» правочину по наданню коштів у кредит позичальник відповідно до рішення суду був визнаний недієздатним, а опікун не надавав на укладення такого правочину ні згоди, ні схвалення, вказаний правочин є нікчемним. Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного суду України від 6 листопада 2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» роз'яснено, що відповідно до статей\~215\~та\~216 ЦК\~суди розглядають справи за позовами: про визнання оспорюваного правочину недійсним і застосування наслідків його недійсності, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину. Вимога про встановлення нікчемності правочину підлягає розгляду в разі наявності відповідного спору. ПАТ «АКБ «Капітал» пред»явив позов до [PERSON]В, до суду, що свідчить про наявність спору, щодо нікчемності вчиненого між сторонами правочину. Наслідки нікчемного правочину, укладеного з недієздатною особою, передбачені ст.\~216,\~226 Цивільного кодексу України. Так, відповідно до\~ст. 216 ЦК України, у разі недійсності правочину кожна з сторін зобовязана повернути другій стороні все те, що вона одержала на виконання цього правочину. Статтею 226 ЦК України\~передбачено, що дієздатна сторона зобовязана повернути опікунові недієздатної фізичної особи все одержане нею за цим правочином. Опікун зобовязаний повернути дієздатній стороні все одержане недієздатною фізичною особою за нікчемним правочином. Відповідно до ч. 1\~ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що повязані з його недійсністю. Згідно з ч. 5\~ст. 216 ЦК України, вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути предявлена будь-якою заінтересованою особою. У разі визнання сторони правочину недієздатною це право надано опікунові. Таким чином зважаючи на те що сума основного боргу складає 7546,27 грн, суд вважає за необхідно стягнути з [PERSON] на користь ПАТ «АКБ «Капітал» суму основної заборгованості в розмірі 7546,27 грн. Відповідно до ст.. 88 ЦПК України судові витрати підлягають стягненню пропорційно до задоволених позовних вимог з урахуванням тієї обставини, що відповідач за первісним позовом [PERSON] звільнена від сплати судового збору. Так пропорційно до задоволених позовних вимог судові витрати в розмірі 1296 грн. сплачені позивачем за первісним позовом Публічним акціонерним товариством «Акціонерно-комерційний банк «Капітал» підлягають віднесенню за його рахунок. Судовий збір в розмірі 304 грн. за первісним позовом підлягає покладенню за рахунок держави. Підлягає віднесенню за рахунок держави також судовий збір в розмірі 640 грн. , який позивач за зустрічним позовом [PERSON] малаб сплатити при зверненні до суду. Враховуючи вище викладене,

Outcome: partial