Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-15 00:00:00

Позивачка звернулася до суду із позовом в якому просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті останнього відкрилась спадщина, яка складається із земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,34 гектарів, кадастровий номер 68:233:88000:04:001:0353. За життя батько склав заповіт, відповідно до якого заповів усе своє майно позивачці. Позивачка спадщину не прийняла, оскільки з поважних причин не подала у визначений законом строк нотаріусу заяву про прийняття спадщини, тому що не знала про наявність заповіту, про який дізналася лише у жовтні 2020 року. Ухвалою суду від 29 січня 2021 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання, задоволено клопотання представника позивача про витребування у нотаріуса даних щодо заведення спадкової справи та наявності заповіту після смерті [PERSON] , надано відповідачу строк для подання відзиву на позов. Від відповідача - Новоушицької селищної ради Хмельницької області надійшла заява про розгляд справи без участі представника та визнання позову. Представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав. У зв`язку неявкою в судове засідання всіх учасників справи та визнанням відповідачем позову, суд згідно з ч.2 ст.247, ч.3 ст.200 ЦПК України, ухвалює рішення у підготовчому засіданні без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, безпосередньо дослідивши та оцінивши докази у справі, встановив наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. [INFO] помер [PERSON] (а.с.6). 14 липня 2011 року [PERSON] заповів усе своє майно позивачці, про що свідчить копія дублікату заповіту (а.с.9). [PERSON] на день смерті [INFO] був зареєстрований та проживав один в [ADDRESS] (а.с.11). Із копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХМ №078088 вбачається, що [PERSON] належала земельна ділянка площею 2,34 га на території Пилипковецької сільської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.7). Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , у зв`язку із пропуском встановленого строку для прийняття спадщини та факту родинних відносин із [PERSON] , що підтверджується постановою нотаріуса від 27 січня 2021 року (а.с.8). Вказана відмова нотаріуса стала підставою для звернення позивача з даним позовом до суду. Спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена (а.с.19,20). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, позивачка в обґрунтування поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, посилалася на те, що після смерті [PERSON] вона не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки не знала про існування заповіту. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. З врахуванням встановлених доказів, приймаючи до уваги те, що відповідач визнав позов, суд дійшов висновку, що позивач з поважної причини - через незнання про існування заповіту, пропустив передбачений законом строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . При таких обставинах підстав для відмови у прийнятті заяви про визнання відповідачем позову суд не встановив, позов є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Outcome: approved