Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-02 00:00:00

Позивач Луцька міська рада в особі міського голови І. Поліщука звернувся в суд з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення коштів пайової участі та пені. Вимоги позову обґрунтовано тим, що 01 червня 2020 року між Луцькою міською радою та [PERSON] укладено договір №17 про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька (далі по тексту - Договір). Відповідно до п. 2.4.1 Договору замовник будівництва зобов`язується внести на відповідний рахунок Одержувача кошти пайової участі у розвитку інфраструктури міста Луцька відповідно до розрахунку, який є невід`ємною частиною цього Договору та встановлених строків в сумі 45\~730 гривень до 31 грудня 2020 року. Пунктами 3.1-3.4 Договору встановлено, що у випадку порушення зобов`язання, передбаченого цим Договором, сторони несуть відповідальність, визначену Договором та (або) чинним законодавством України. За порушення строків сплати коштів пайової участі Замовник будівництва ( [PERSON] ) сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми простроченого платежу за кожний день прострочки. Департамент фінансів та бюджету Луцької міської ради по мірі надходжень платежів по сплаті пайової участі та першого числа місяця, наступного за звітним надає в управління капітального будівництва інформацію щодо фактичного зарахування таких коштів до бюджету міста. Крім того на запит управління капітального будівництва подається інформація про сплату/не сплату замовником будівництва коштів пайової участі. В разі несплати замовником коштів у встановлений договором термін управління капітального будівництва в 30-денний строк направляє письмове звернення замовнику щодо необхідності погашення заборгованості та нарахованої пені. Листом виконавчого комітету Луцької міської ради від 05 січня 2021 року №12.4-2/3/2021 відповідачу було запропоновано в найкоротший термін оплатити борг за Договором. Станом на день звернення до суду з цим позовом вищевказану вимогу відповідач не виконала, що зумовлює необхідність захисту порушених прав Луцької міської ради в судовому порядку. На підставі наведеного позивач просить стягнути з [PERSON] на користь бюджету м. Луцька кошти пайової участі в сумі 45\~730 гривень та 1481,53 гривень пені із врахуванням інфляції, а також стягнути з [PERSON] на користь Луцької міської ради в особі виконавчого комітету Луцької міської ради сплачений судовий збір. Ухвалою судді від 24 березня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, відповідачу запропоновано подати відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання вказаної ухвали. Станом на 03 червня 2021 року відзив на позовну заяву від відповідача до Луцького міськрайонного суду Волинської області не надійшов. Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав, надав згоду на заочний розгляд справи. Відповідач в судове засідання не з`явилася з невідомих суду причин, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Оскільки відповідач належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, однак не з`явилася в судове засідання, відзиву на позов не подала та враховуючи, що представник позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, суд дійшов висновку про можливість ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з таких підстав. Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судовим розглядом встановлено, що 01 червня 2020 року між Луцькою міською радою та [PERSON] укладено договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцьк щодо об`єкта будівництва «Нове будівництво гаража [ADDRESS] ». Предметом Догвоору є розрахунок та залучення коштів пайової участі Замовника будівництва у розвитку інфраструктури міста Луцьк (а.с. 8-10). Відповідно до\~п.\~2.4.1\~Договору замовник\~будівництва зобов`язується\~внести на\~відповідний рахунок\~Одержувача кошти\~пайової участі\~у розвитку\~інфраструктури міста\~Луцька відповідно\~до розрахунку,\~який є\~невід`ємною частиною\~цього Договору\~та встановлених\~строків (графіку) (а.с. 8-10). Згідно ст.11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Стаття 526 Цивільного кодексу України передбачає, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Відповідно до статті 599 ЦК України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Згідно з розрахунком розміру пайової участі у розвитку інфраструктури міста Луцька до Договору розмір пайової участі [PERSON] становить 45\~730 гривень. Вказаним розрахунком також встановлюється строк сплати внеску пайової участі, а саме: до 31 грудня 2020 року (а.с.11). Звертаючись до суду з цим позовом Луцька міська рада вказує, що відповідач [PERSON] у встановлений строк не виконала своїх зобов`язань за договором, кошти пайової участі за Договором не сплатила. Листом управління капітального будівництва Луцької міської ради від 05 січня 2021 року №12.4-2/3/2021 відповідачу було запропоновано в найкоротший термін оплатити борг за Договором. Однак, вищевказану вимогу відповідач не виконала, кошти пайового внеску в розмірі 45 730 гривень не сплатила. Пайова участь (внесок) замовника полягає у відрахуванні замовником коштів до відповідного місцевого бюджету для забезпечення створення і розвитку інфраструктури населеного пункту. Підставою для сплати пайової участі (внеску) замовником є договір про пайову участь, укладений замовником і органом місцевого самоврядування на підставі письмового звернення замовника. Відповідно до п.3.1, п. 3.4-3.6 Положення про порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Луцька, затвердженого рішенням Луцької міської ради від 24 грудня 2019 року №68/85, передбачено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці міста перераховують до місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту в такому розмірі та порядку: для нежитлових будівель та споруд 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта. Отже, судом встановлено, сторонами у справі укладено договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька, відповідно до умов якого відповідач [PERSON] зобов`язалась сплатити до 31 грудня 2020 року пайовий внесок у сумі 45 730 гривень. Відповідач в установленому порядку обставини, які повідомлені позивачем, не спростувала, належних доказів виконання в повному обсязі своїх обов`язків за договором про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька не надала, а тому суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог Луцької міської ради до [PERSON] в частині стягнення 45\~730 гривень пайового внеску. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (п.1 ст. 612 ЦК України). Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ст. 625 ЦК України). Частина 1 статті 546 ЦК України визначає, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Відповідно до ст.549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові в разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч.2 ст.549 ЦК). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст.549 ЦК). Пунктами 3.1-3.4 Договору встановлено, що у випадку порушення зобов`язання, передбаченого цим Договором, сторони несуть відповідальність, визначену Договором та (або) чинним законодавством України. За порушення строків сплати коштів пайової участі Замовник будівництва ( [PERSON] ) сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми простроченого платежу за кожний день прострочки. Беручи до уваги порушення відповідачем строків оплати внеску пайової участі, позивач відповідно до умов договору й положень чинного законодавства має право на застосування до відповідача санкцій у вигляді стягнення пені та інфляційних втрат. Суд погоджується із наданим позивачем розрахунком пені та суми інфляції, який здійснений за період з 01 січня 2021 року по 28 лютого 2021 року. За вказаним розрахунком сума нарахованої пені становить 887,04 гривень, сума інфляції 594,49 гривень. За наведених обставин, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог Луцької міської ради до [PERSON] про стягнення коштів пайової участі та пені в повному обсязі. Крім того, відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути 2\~270 гривень сплаченого судового збору.

Outcome: approved