Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-04 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом, з урахуванням його уточнення в частині долучення до справи в якості третьої особи Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, про визначення порядку користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що їй належить 5/9 частин квартири [ADDRESS] , відповідачам [PERSON] і її неповнолітній донці - [PERSON] припадає по 2/9 частинам вищевказаної квартири. Житлова площа квартири складає 43,9 кв. м, загальна площа - 65,2 кв. м. У зв`язку з суперечками стосовно користування квартирою та здійснення оплати комунальних платежів позивачка просить визначити порядок користування спірною квартирою та виділити їй у користування кімнати житловою площею 14,7 кв. м /в технічному платі квартири зазначена під № 6 / і житловою площею 13,1 кв. м / в технічному плані квартири вона позначена під № 5 /, а також балкон розміром 2,8 кв. м, який має вхід з кімнати розміром 14,7 кв. м /під № 6/, а відповідачам в користуванні залишити кімнату розміром 16,1 кв. м /в технічному плані квартири ця кімната позначена під № 7/ з балконом розміром 3,2 кв. м, який має вхід з цієї кімнати; місця загального користування залишити в спільному користуванні сторін. Позивач [PERSON] та представник позивача до початку судового засідання подали до суду заяву, у якій просили розгляд справи проводити за їх відсутності, позов підтримали та просили його задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечували. Відповідач [PERSON] , яка діє як в своїх інтересах, так і в інтересах неповнолітньої доньки - [PERSON] , [INFO] , в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена судом належним чином, про причини неявки суд не повідомила, відзиву на позов не надала. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, до початку судового засідання надав до суду заяву, у якій просив розгляд справи проводити за відсутності представника, рішення прийняти з урахуванням інтересів дитини. Зі згоди позивача, представника позивача суд ухвалює заочне рішення відповідно до вимог ст. ст. 280-282 ЦПК України. Суд, вивчивши позовні вимоги, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як встановлено судом, згідно свідоцтва про право власності на житло від 29.01.1999, реєстраційний № 5А-99-163769, виданого Центром приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Виконкому Харківської міської ради відповідно до розпорядження від 29.01.1999 р. № 6470, квартира [ADDRESS] належала на праві спільної сумісної власності наступним особам: позивачці [PERSON] , її чоловіку - [PERSON] , їх сину - [PERSON] . Таким чином, згідно ст. 370 ЦК України кожному із співвласників згідно вищевказаного свідоцтва належало по 1/3 частини вищевказаної квартири, бо частки кожного із співвласників у спільній сумісній власності є рівними. Після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , спадкоємцем першої черги за законом на 1/3 частину вищевказаної квартири є його син - [PERSON] , який прийняв спадщину, але не оформив її; [PERSON] не є спадкоємцем, бо шлюб з [PERSON] розірваний. [PERSON] помер [INFO] , з урахуванням того, що згідно свідоцтва про право власності на житло йому належала 1/3 частина спірної квартири, а після смерті його батька - [PERSON] він успадкував 1/3 частину цієї квартири, на момент смерті [PERSON] належало 2/3 частини квартири [ADDRESS] . Спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є наступні особи: позивачка [PERSON] /мати померлого/, [PERSON] /дружина померлого/, неповнолітня [PERSON] /донька померлого/; спадкоємці звернулися до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини. Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 15.11.2017 р. спадкоємцями майна [PERSON] , померлого [INFO] , є його мати - [PERSON] , його дружина - [PERSON] , його неповнолітня донька - [PERSON] ; спадщина складається з 2/3 частин спірної квартири; таким чином, частка кожного із спадкоємців складає 2/9 частини квартири. Таким чином, з урахуванням раніше належній позивачці [PERSON] згідно свідоцтва про право власності на житло 1/3 частини спірної квартири і отриманої після смерті сина частини у розмірі 2/9 часток квартири, позивачці на праві власності належить 5/9 частин цієї квартири; відповідно [PERSON] та її неповнолітній доньці [PERSON] припадає у праві власності по 2/9 частин вищевказаної квартири. В квартирі зареєстровані позивачка [PERSON] та її неповнолітня онука - [PERSON] , інтереси якої представляє її мати - [PERSON] ; фактично неповнолітня [PERSON] в спірній квартирі не проживає і квартирою не користується, а проживає зі своєю матір`ю [PERSON] , яка має власне житло. Позивачка [PERSON] зазначила, що всі оплати по квартирі увесь час здійснюються саме нею, крім того, вона несе усі витрати, пов`язані з утриманням квартири, ремонтом, підтриманням квартири в належному санітарно-технічному стані, а також матеріально допомагає [PERSON] та [PERSON] . Згідно ст. 358 ч. 2 ЦК України співвласники права спільної часткової власності можуть домовитися про порядок користування майном. За ч. 3 цієї ж статті кожен із співвласників має право на надання йому в користування тієї частини спільного майна, яке відповідає його частці у справі спільної часткової власності. Квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщенням квартири. Ця стаття свідчить про те, що первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд. Виходячи з викладених норм, позивач як співвласник спірної квартири має право на виділ у користування частини квартири, яка відповідає її частці у справі спільної сумісної власності. Визначення порядку користування спільною частковою власністю без її поділу в натурі не припиняє право спільної часткової власності співвласників. Установлення співвласниками порядку користування будинком, квартирою з виділенням конкретних приміщень в натурі не припиняє право спільної часткової власності, тому що такі частини не перетворюються в об`єкт самостійної власності кожного з них. При встановленні порядку користування житловим приміщенням кожному зі співвласників передається в користування конкретна частина приміщення з урахуванням його частки в праві спільної власності на майно. Разом із тим, виділені в користування приміщення можуть бути і неізольовані, і не завжди точно відповідати належним співвласникам часткам, оскільки встановлення порядку користування майном не припиняє справо спільної часткової власності на це майно, а відповідно, не порушує прав співвласників /правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду України у справі № 6-1500цс від 17.02.2016 року/. Спірна квартира є ізольованою, має житлову площу - 43,9 кв. м, загальну площу - 65,2 кв.м та складається з трьох кімнат, в т.ч. 1-а кімната - 13,1 кв. м, 2-а кімната - 14,7 кв. м, 3-я кімната - 16,1 кв. м; також квартира має кухню площею 6,7 кв. м, вбиральню - 1,1 кв. м, ванну кімнату - 2,0 кв. м, коридор - 9,0 кв. м, вбудовані шафи - 0,54 і 0,2 кв. м; також квартира обладнана двома балконами - один балкон розміром 3,2 кв. м має вихід з кімнати розміром 16,1 кв. м, а другий балкон розміром 2,8 кв. м має вихід з кімнати розміром 14,7 кв. м. З урахуванням того, що позивачці належить 5/9 частин у праві власності на спірну квартиру, житлова площа якої складає 43,9 кв.м, на її частку припадає 24,4 кв. м. Аналізуючи матеріали справи, технічні характеристики та враховуючи обставини справи, суд приходить до висновку про доцільність визначення порядку користування спірною квартирою відповідно до порядку, запропонованого позивачкою в позовній заяві. Зазначений варіант визначення порядку користування спірною квартирою є єдиним для вирішення спору та враховує баланс інтересів всіх співвласників. Приймаючи до уваги вищенаведене та

Outcome: approved