Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-18 00:00:00

Позивачка просить визначити їй додатковий строк два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її баби [PERSON] . В обґрунтування позову зазначила, що проживали з бабою у м. Червонограді, однак окремо. Остання померла [INFO] . У кінці жовтня 2018 р. дізналася про те, що баба за життя склала заповіт, яким заповіла їй квартиру та предмети домашньої обстановки і вжитку. Після цього, 02.11.2018 р. звернулася до нотаріуса для оформлення спадщини, однак отримала відмову з підстав пропуску шестимісячного строку. Стверджує, що такий строк пропустила з причини необізнаності про існування заповіту. Покликаючись на ч. 3 ст. 1272 ЦК України просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини тітки. 16.12.2019 р. учасники справи у судове засідання не з`явилися, про дату, час й місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав. Представника відповідача подав заяву про розгляд справи у його відсутності, проти задоволення позову заперечень не висловив. У відповідності положень п. 1 ч. 3 ст. 223, ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснено за наявними у справі матеріалами, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Відповідно до вимог ч. 5 ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його складання. Вивчивши матеріали справи, оцінивши докази, суд встановив таке. 26.02.2018 р. [PERSON] , [INFO] , склала заповіт, згідно з яким заповіла позивачці квартиру за адресою [ADDRESS] та предмети домашньої обстановки і вжитку, які знаходяться у цій квартирі. Як видно з матеріалів справи, зокрема вище вказаного заповіту, [PERSON] була зареєстрована та мешкала за адресою [ADDRESS] . Позивачка з 02.11.2016 р. зареєстрована за адресою [ADDRESS] , що підтверджується копією її паспорта. [INFO] [PERSON] померла, що стверджується копією відповідного свідоцтва серії [NUMBER] . Як видно з листа приватного нотаріуса Заєць В.М. від 02.11.2018 р., позивачці роз`яснено, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки не подала відповідного заяву про прийняття спадщини у межах 6 місяців після смерті [PERSON] та на момент її смерті не була зареєстрована за адресою померлої. Зі змісту письмових пояснення, що викладені у заявах по суті справи, вбачається, що за позивачка дізналася про існування заповіту [PERSON] лише у кінці жовтня 2018 р. під час упорядкування речей померлої, тобто поза межами шестимісячного строку з часу смерті останньої. Відповідно до приписів ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно із ст. ст. 1268, 1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За приписами ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Такий правовий висновок висловив Касаційний цивільний суд Верховного Суду у постанові від 26.09.2019 р. у справі № 565/1145/17. Обставини справи свідчать, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини через свою необізнаність, оскільки про наявність заповіту дізналася у кінці жовтня 2018 р. під час упорядкування речей померлої [PERSON] . Такі причини пропуску строку суд трактує як поважні, оскільки вони були пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для прийняття спадщини. Дані обставини відповідачем не спростовані належними та допустимими доказами. З огляду на фактичні обставини справи, викладені норми права, суд вважає позов обґрунтованим і не вбачає підстав для відмови у його задоволенні.

Outcome: approved