Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-26 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом та заявлені вимоги мотивує тим, що перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] з 09.11.2010 по 20.06.2018. Рішенням Сумського районного суду Сумської області шлюб було розірвано 20.06.2018. У період перебування у шлюбі ними було придбано за договором купівлі-продажу житловий будинок за адресою [ADDRESS] та земельні ділянки кадастровий номер 5924782900:01:007:0240, кадастровий номер 5924782900:01:007:0241 за цією ж адресою, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд, ведення особистого селянського господарства. До моменту офіційної реєстрації шлюбу з червня 2007 року вони проживали з [PERSON] однією сім`єю, вели спільне господарство. [INFO] її колишній чоловік [PERSON] помер. Після його смерті було відкрито спадкову справу за зверненням доньки її колишнього чоловіка від першого шлюбу [PERSON] . До спадкового майна входять земельні ділянки та житловий будинок, зазначені вище. Від шлюбу з [PERSON] вона має неповнолітню доньку [PERSON] , з якою вони проживали і проживають на даний час в спірному будинку. Все майно, яке зареєстроване на ім`я її колишнього чоловіка є їх спільно нажитим майном у період їх відносин. Так у 2008 році, коли їх відносини з колишнім чоловіком вже існували, хоч і не були зареєстровані, вона за договором дарування отримала від свого двоюрідного брата будинок у смт. Краснопілля, який згодом було продано, а отримані кошти було витрачено на придбання спірного домоволодіння та земельних ділянок. А тому позивачка просить суд визнати, що частка померлого [PERSON] у праві спільної сумісної власності на житловий будинок та на земельні ділянки становить Ѕ частину, визнати за нею право власності на Ѕ частку, зобов`язати Верхньосироватську сільську раду провести відповідні реєстраційні дії, зобов`язати Сумську районну державну нотаріальну контору визнати її спадкоємцем у спадковій справі. Позивачка в судове засідання не з`явилась, в своїй заяві просила слухати справу у її відсутність, позовні вимоги підтримала. В попередньому судовому засіданні пояснювала, що в 2007 році вона почала проживати з [PERSON] разом однією сім`єю. Вона переїхала з смт. Краснопілля в с. В.Сироватку до нього. Проживали на квартирі, яку винаймали по [ADDRESS] , майже два роки. Разом з ними проживав її син. Їй на праві особистої власності належав будинок в смт. Краснопіллі, який вона продала в січні 2008 року за 8 тисяч доларів США. А в серпні 2008 року вони з [PERSON] за ці кошти купили будинок в [ADDRESS] та земельні ділянки за вказаною адресою. Будинок вони купили приблизно за 16000 грн, це була землянка, можна сказати, що купили одну землю для будівництва. В покинутому селі смт.Краснопілля - Думівка вони купили будинок, який розібрали, а матеріал перевезли в В.Сироватку для будівництву свого будинку. Всі ремонтні роботи по будівництву будинку робили її рідні брати, робочих вони не винаймали. Шлюб вони офіційно зареєстрували 09.11.2010 року, перед народженням їхньої доньки. Зазначала, що будинок та земля, хоча і оформлені на колишнього чоловіка, але є їх спільною сумісною власністю, так як куплений та збудований будинок за спільні кошти та в період їх сумісного проживання однією сім`єю. Представник Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області в судове засідання не з`явився, від них надійшла заява, в якій просять розглянути справу без участі представника, при вирішенні справи по суті покладаються на розсуд суду. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася з невідомих суду причин, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Від Сумської районної державної нотаріальної контори Сумської області надійшла заява про розгляд справи без участі їх представника. Суд, заслухавши пояснення позивача, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що 09.11.2010 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, що підтверджується даними свідоцтва про шлюб від 09.11.2010 року, виданого виконавчим комітетом Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області (а.с.11). Згідно даних свідоцтва про народження від 10.01.2011 року серії [NUMBER] [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] (а.с.12). Рішенням Сумського районного суду Сумської області від 20.06.2018 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано (а.с. 13). Згідно даних свідоцтва про смерть від 16.03.2021 року серії [NUMBER] [PERSON] помер (а.с.10). Відповідно до договору дарування земельної ділянки від 10.01.2003 року та договору дарування житлового будинку від 10.01.2002 [PERSON] , була власником земельної ділянки та житлового будинку за адресою [ADDRESS] (а.с. 14-15). Як вбачається з листа приватного нотаріуса Краснопільського районного нотаріального округу Сумської області Клименко Л.О. від 12.05.2021 №88/01-16, ним 10.01.2008 року за реєстраційним номером 12 було посвідчено договір купівлі-продажу житлового будинку, який знаходиться в [ADDRESS] , у якому [PERSON] являється стороною-продавцем (а.с. 19). Згідно договору купівлі-продажу від 14.08.2008 року [PERSON] купив житловий будинок з надвірними будівлями під номером [ADDRESS] за 13000 грн. (а.с. 16). Відповідно до договорів купівлі-продажу від 14.08.2008 року року, [PERSON] купив земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, площею 0,0333 га, земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, площею 0,2681 га під номером [ADDRESS] за 16515 грн. (а.с. 17). З довідки Верхньосироватської сільської ради Сумського району від 14.04.2021 № 03-29/456 [PERSON] поховала свого колишнього чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] . На день смерті померлий [PERSON] був зареєстрований і фактично проживав в [ADDRESS] та мав склад сім`ї: колишня дружина [PERSON] , донька [PERSON] , син дружини [PERSON] . Проживали однією сім`єю, вели спільне підсобне господарство (а.с. 24). Під час судового розгляду судом буди допитані свідки. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що в 2007 році позивачка та [PERSON] приїхали проживать в [ADDRESS] . Він ( [PERSON] ) живе в [ADDRESS] - по сусідству. Проживали вони за вказаною адресою як квартиранти. В 2008 році вони виїхали з їхньої вулиці, так як купили власний будинок на [ADDRESS] . Після того, як вони придбали будинок, перестали з ним спілкуватись. По розмовах він чув, що по [ADDRESS] вони побудували будинок. Проживали вони однією сім`єю, як чоловік та дружина, з ними також проживав син позивачки. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що позивачка та [PERSON] , були їх сусідами, винаймали будинок в [ADDRESS] . Потім вони придбали старий будинок в с. В.Сироватка на іншій вулиці і переїхали. Були розмови, що [PERSON] продала свій будинок в смт. Краснопіллі і за ці кошти вони купили та будували новий будинок. Винаймали вони будинок в 2007 році, проживали однією сім`єю разом, з ними жив син [PERSON] . Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що є сусідкою позивачки по [ADDRESS] , також [PERSON] є її кумом. З позивачкою у [PERSON] це третій шлюб. В 2009 році вони придбали старенький будинок по [ADDRESS] . До цього вони проживали на квартирі на іншій вулиці в с. В.Сироватка, орендували її, проживали десь біля двох років. В [PERSON] був свій власний будинок, який вона продала. На гроші від продажу будинку вони придбали цей будинок по [ADDRESS] . [PERSON] працював, заробляв кошти. Будинок будували своїми силами, брати [PERSON] допомагали у будівництві нового будинку. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що позивачка є його рідною сестрою. В сестри була хата в смт. Краснопілля, яку вона продала, а купили з [PERSON] в [ADDRESS] . Вони з братом допомогали роботи погріб, сарай, гараж, хату обкладували. В якому році це було, точно не пам`ятає, десь після 2007 році. До цього вони жили разом на квартирі. Сестра почала проживать з [PERSON] з 2007 року однією сім`єю. Вони приїзжали разом в гості, ходили разом на свята, приїздили до нього на весілля. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що позивачка є його рідною сестрою. З 2007 року сестра переїхала з смт. Краснопілля в с. В.Сироватка, продала свою хату. Вклала гроші від продажу в будівництво спірного будинку. Він разом з братом допомагав їй з будівництвом. [PERSON] та [PERSON] працювали, вказані кошти вкладали також в будівництво. Вони проживали спочатку на квартирі в с.В.Сироватка, близько 3-4 місяці, а потім купили будинок. Проживали без реєстрації шлюбу, а зареєстрували шлюб перед тим, як народилась донька. Надаючи правову оцінку спірним відносинам, заслухавши покази свідків, дослідивши матеріали справи та наявні в ній докази, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ст.\~12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється назасадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 2\~ст.\~3\~Сімейного кодексу\~України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. В\~\~своїх постановах Верховний Суд у справі №522/25049/16-ц ВС зазначив, що «Для визначення осіб як таких, що перебувають у фактичних шлюбних відносинах, для вирішення майнового спору на підставі\~статті 74 Сімейного кодексу України, суд повинен встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу в період, протягом якого було придбано спірне майно. Належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є, зокрема докази: спільного проживання, ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, придбання майна в інтересах сім`ї, наявності між сторонами подружніх взаємних прав та обов`язків, інших доказів, які вказують на наявність встановлених між сторонами відносин притаманних подружжю.» Покази свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які підтвердили факт спільного проживання однією сім`єю [PERSON] та [PERSON] в період придбання спірного житлового будинку та земельних ділянок, є послідовними і переконливими, з чого можна зробити висновок, що сторони мали стосунки, притаманні сімейним. Отож, суд враховуючи ці докази та зважаючи на відсутність будь-яких контраргументів сторони відповідача, приходить до переконання, що слід вважати доведеним\~\~факт спільного проживання позивачки з померлим [INFO] [PERSON] однією сім`єю без реєстрації шлюбу. А тому вимога позивача про визнання житлового будинку та земельної ділянки об`єктом права спільної сумісної власності, визначення часток у розмірі Ѕ підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1\~ст. 74 Сімейного кодексу України, якщо жінка та чоловік проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними. Тобто при застосуванні\~статті 74 Сімейного кодексу України\~слід виходити з того, що указана норма поширюється на випадки, коли чоловік і жінка не перебувають у будь-якому іншому шлюбі та між ними склалися усталені відносини, що притаманні подружжю. Об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту (ст. 61 Сімейного кодексу України). Здійснення подружжям права спільної сумісної власності регламентовано\~ст.63 Сімейного кодексу України, згідно з якою дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпоряджання спільним сумісним майном подружжя може відбутися шляхом його поділу, виділення частки. Поділ майна, що є в спільній сумісній власності подружжя, є підставою набуття особистої власності кожним з подружжя. Відповідно до статей\~69,\~70 Сімейного кодексу України\~дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності. У разі поділу такого майна частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Згідно із частиною четвертою\~статті 368 Цивільного кодексу України\~майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. Отже, особам, які проживають однією сім`єю без реєстрації шлюбу, на праві спільної сумісної власності належить майно, набуте ними за час спільного проживання або набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти. Вирішуючи питання щодо правового режиму такого майна, суди зазвичай встановлюють факти створення (придбання) сторонами майна внаслідок спільної праці, ведення спільного господарства, побуту, виконання взаємних прав та обов`язків, з`ясовують час придбання, джерело набуття (кошти, за які таке майно було набуте), а також мету придбання майна, що дозволяє надати йому правовий статус спільної сумісної власності. Досліджені у судовому засіданні докази свідчать про те, що придбання спірного житлового будинку в [ADDRESS] здійснено на спільні кошти позивача та її покійного чоловіка під час спільного життя. Будинок разом з земельними ділянками був придбаний для проживання - позивача, її покійного чоловіка та їх дітей, є спільним майном. Належних і допустимих доказів на спростування факту набуття майна під час спільного проживання позивачки з померлим та, відповідно, презумпції спільності права власності на майно, набуте під час спільного проживання, відповідач не надав. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що в цій частині позов підлягає задоволенню. Крім того, позивачка також просить зобов`язати Верхньосироватську сільську раду Сумського району провести відповідні реєстраційні дії пов`язані з встановленням права власності. Проте суд не вбачає підстав для задоволення даної позовної вимоги у зв`язку з тим, що саме по собі рішення суду, яке набрало законної сили, про визнання права власності на Ѕ частику житлового будинку та земельних ділянок за позивачкою вже є підставою для реєстрації права власності. Щодо вимоги позивачки про зобов`язання Сумської районної державної нотаріальної контори Сумської області визнати її спадкоємцем у спадковій справі № 67436623 від 31.03.2021 року, то суд вважає їх безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial