Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-23 00:00:00

Позивач, КП ККОЖФ Солом'янського району м. Києва» 28 листопада 2017 року звернувся до Солом'янського районного суду м. Києва з позовною до [PERSON], третя особа: [PERSON], про зобов'язання вчинити дії, в якій просить зобов'язати відповідача надати доступ робітникам комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» в квартиру [ADDRESS] для проведення ремонтних робіт по відновленню гарячого водопостачання по стояку, та стягнути з відповідача витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 600,00 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що будинок [ADDRESS] належить до власності територіальної громади м. Києва, передано до сфери управління Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації та закріплено на праві господарського відання за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва», відповідно до розпорядження Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації № 279 від 06.05.2015 року «Про передачу та закріплення майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва, яке передано до сфери управління Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва». Заявкою № 2855706 від 04.04.2017 року на об'єднану диспетчерську службу Солом'янського району, [PERSON] було викликано аварійну службу позивача з приводу залиття своєї квартири з вище розташованої квартири [NUMBER] по стояку циркуляції гарячої води із сушіння рушників в ванній кімнаті. 04.04.2017 року було перекрито гаряче водопостачання на житловий будинок працівниками аварійної служби комунального підприємства «Керуюча компанія з утримання житлового фонду Солом'янського району м. Києва». 05.04.2017 року працівниками житлово-експлуатаційної дільниці № 903 комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» було проведено обстеження квартири [ADDRESS], в результаті якого встановлено факт залиття, та складено відповідний акт. В акті зазначено факт того, що місця пошкодження та подальший ремонт пошкодженого трубопроводу не можливий без надання доступу до трубопроводів мешканцями вище розташованої квартири [NUMBER] (відповідача у справі). Гаряче водопостачання на весь будинок було відновлено, окрім стояку на якому відбулася аварійна ситуація. [PERSON], яка є власником квартири [NUMBER] в добровільному порядку доступу до аварійного трубопроводу в своїй квартирі не надала. Станом на день звернення до суду, відновлення подачі ГВП є неможливим до виконання робіт. Через неправомірні дії відповідача страждає 18 квартир, у зв'язку з відсутністю з 04.04.2017 року (майже 7 місяців) ГВП по стояку. Позивач посилається на те, що такими діями, відповідач, як споживач комунальних послуг, порушує ст. 17 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та житлові права інших мешканців будинку. 05.04.2017 року на адресу власника квартири [NUMBER] (відповідача у справі) житлового будинку [ADDRESS] було направлено рекомендований лист з попередженням щодо негайного надання доступу до аварійного трубопроводу. Проте, доступ до аварійного трубопроводу не було надано. 16.05.2017 року позивачем повторно було направлено на адресу відповідача рекомендований лист з попередженням щодо негайного надання доступу до аварійного трубопроводу. Відповідач повторно залишила поза своєю увагою звернення і не надала доступу до аварійного трубопроводу. Зважаючи на таку поведінку власника квартири [NUMBER] - відповідача у справі, позивач вимушений звернутися до суду для примусового зобов'язання власниці квартири [NUMBER] в судовому порядку надати доступ для ремонту аварійного трубопроводу та усунення порушень прав інших мешканців будинку. 15.12.2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017, яким ЦПК України викладеного в новій реакції. Відповідно до п. 9 ч. 1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Ухвалою суду від 22 січня 2018 року, прийнято справу за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» до [PERSON], третя особа: [PERSON], про зобов'язання вчинити дії, до провадження Солом'янського районного суду м. Києва, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження (а.с.а.с. 30-31). У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідачу було надано 15-ти денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження подати відзив на позов, однак відповідач не подав до суду відзив на позовну заяву, будь-яких заяв чи клопотань, тому відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно вимог ч. 1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе ухвалити по справі заочне рішення. Вивчивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Судом встановлено, що будинок [ADDRESS] належить до власності територіальної громади м. Києва, передано до сфери управління Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації та закріплено на праві господарського відання за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва», відповідно до розпорядження Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації № 279 від 06.05.2015 року «Про передачу та закріплення майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва, яке передано до сфери управління Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» /а.с.а.с. 13-15/. Відповідно до 2.1 Статуту комунального підприємства «Керуюча компанія з утримання житлового фонду Солом'янського району м. Києва», предметом діяльності якого є утримання житлового та нежитлового фонду, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Києва та закріплені за Підприємством на праві господарського відання, а також обслуговування житлового фонду, що не належить до комунальної власності міста Києва, на договірних засадах у встановленому порядку /а.с.а.с. 21-26/. Згідно п. 5.1 Положення про житлово-експлуатаційну дільницю « 903 комунального підприємства (ЖЕД № 903), «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва», ЖЕД № 903 має право доступу в приміщення, будинки і споруди для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів тощо в порядку, визначеному законом і договором /а.с.а.с. 16-20/. Відповідно до п. 5.2 Положення, до функцій ЖЕД № 903 відноситься забезпечення належного стану інженерного обладнання будинків, своєчасне вживання заходів для уникнення та ліквідації аварійних ситуацій, пов'язаних з технічним станом житлових будинків, гуртожитків та їх інженерного обладнання, здійснення контролю за виконанням власниками, наймачами та орендарями жилих (нежилих) приміщень будинків, гуртожитків вимог нормативно-правових актів у сфері послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та зобов'язань встановлених законодавством. З матеріалів справи судом встановлено, що заявкою № 2855706 від 04.04.2017 року на об'єднану диспетчерську службу Солом'янського району, [PERSON] було викликано аварійну службу позивача з приводу залиття своєї квартири з вище розташованої квартири [NUMBER] по стояку циркуляції гарячої води із сушіння рушників в ванній кімнаті. 04.04.2017 року було перекрито гаряче водопостачання на житловий будинок працівниками аварійної служби комунального підприємства «Керуюча компанія з утримання житлового фонду Солом'янського району м. Києва». 05.04.2017 року працівниками житлово-експлуатаційної дільниці № 903 комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» було проведено обстеження квартири [ADDRESS], в результаті якого встановлено факт залиття, та складено відповідний акт /а.с. 7/. В акті зазначено факт того, що місця пошкодження та подальший ремонт пошкодженого трубопроводу не можливий без надання доступу до трубопроводів мешканцями вище розташованої квартири [NUMBER] житлового будинку [ADDRESS] Позивач посилається на те, що відповідач, [PERSON], яка є власником квартири [NUMBER] в добровільному порядку доступу до аварійного трубопроводу в своїй квартирі не надає, листи з попередженням щодо негайного надання доступу до аварійного трубопроводу залишила поза увагою /а.с.а.с. 8-10/. Згідно із п. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері житлово-комунальних послуг належить: управління об'єктами у сфері житлово-комунальних послуг, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, забезпечення їх належного утримання та ефективної експлуатації; забезпечення населення житлово-комунальними послугами необхідних рівня та якості; здійснення контролю за дотриманням законодавства щодо захисту прав споживачів у сфері житлово-комунальних послуг. Статтею 17 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», на яку посилається позивач, передбачено, що споживач зобов'язаний забезпечити доступ до мережі, арматури, засобів обліку, розподільчих систем представників виконавця/виробника за наявності в них відповідного посвідчення: 1) для ліквідації аварій - цілодобово; 2) для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічних та профілактичних оглядів, зняття контрольних показників засобів обліку тощо - згідно з істотними умовами договору. Працівники виконавця/виробника повинні поважати права споживачів, перебувати (відвідувати) тільки в тих приміщеннях, де розташоване обладнання, перевірка, ремонт, огляд якого відбувається. У невідкладних випадках, пов'язаних з урятуванням життя людей та майна, може бути здійснене проникнення до житла та іншого володіння особи для проведення в них огляду та ліквідації аварій без отримання згоди споживача (несанкціонований доступ) у порядку, встановленому цією статтею. Якщо споживач відсутній і при цьому немає можливості встановити зв'язок з ним з метою його інформування про необхідність негайного прибуття до приміщення або він відмовляється допустити в займані ним приміщення представників виконавця/виробника і при цьому є об'єктивні підстави вважати, що аварія, неполадки, які унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг іншим споживачам, відбулися саме в цих приміщеннях, - доступ у приміщення відбувається без отримання згоди споживача (несанкціонований доступ). Представник виконавця/виробника попереджає споживача, який присутній, але відмовляється допустити до житла та іншого володіння, про здійснення несанкціонованого доступу. Під час здійснення несанкціонованого доступу і до повного завершення робіт, визначених частиною сьомою цієї статті, повинні бути присутні: представник виконавця/виробника, представник балансоутримувача/управителя, Національної поліції, аварійно-ремонтної бригади та споживач з будь-якого із суміжних приміщень. Під час несанкціонованого доступу на аварійно-ремонтну бригаду покладаються такі обов'язки: 1) забезпечення доступу в приміщення шляхом порушення конструктивної цілісності вхідних дверей або вікон у приміщенні після погодження своїх дій з іншими учасниками несанкціонованого доступу; 2) здійснення огляду місця аварії, неполадки, що унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг іншим споживачам; 3) проведення ремонтних та відновлювальних робіт; 4) термінове відновлення конструктивної цілісності вхідних дверей, вікон приміщення, що були пошкоджені під час несанкціонованого доступу, і проведення ремонтних та відновлювальних робіт, але не більше ніж протягом доби з часу проведення несанкціонованого доступу; 5) дотримання прав громадян, які проживають у цих приміщеннях, мінімізація негативних наслідків несанкціонованого доступу, зокрема щодо їх майна та обмеження доступу лише приміщеннями, необхідними для проведення робіт. Представник виконавця/виробника складає акти про проведення несанкціонованого доступу та про проведення ремонтних та відновлювальних робіт, які підписуються всіма учасниками несанкціонованого доступу. В актах обов'язково зазначаються: підстави для несанкціонованого доступу, відмітка про попередження споживача із зазначенням часу та осіб, які вели переговори із споживачем, у разі, якщо вони були проведені, причина та місце виникнення аварії, неполадки, перелік виконаних робіт, прізвище, ім'я, по батькові та посади учасників несанкціонованого доступу. Оригінали складених актів зберігаються у виконавця/виробника, іншим учасникам несанкціонованого доступу видаються копії, завірені печаткою виконавця. Представник виконавця/виробника опечатує відновлені двері, вікна власною печаткою та ставить підпис, час і дату опечатування. Згідно зі ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: 1) одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; 2) одержувати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік житлово-комунальних послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання, порядок надання житлово-комунальних послуг, їх споживчі властивості тощо; 3) на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; 4) на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг; 5) на зменшення розміру плати за надані послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості в порядку, визначеному договором або законодавством; 6) на несплату вартості житлово-комунальних послуг за період тимчасової відсутності споживача та/або членів його сім'ї при відповідному документальному оформленні, а також за період фактичної відсутності житлово-комунальних послуг, визначених договором у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України; 7) отримувати від виконавця компенсацію в розмірі, визначеному договором, рішенням суду або законодавством, за перевищення нормативних термінів на проведення аварійно-відновлювальних робіт; 8) на перевірку кількості та якості житлово-комунальних послуг у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Споживач має право на укладення договору з виконавцем відповідних послуг на профілактику, повірку, а також заміну або ремонт санітарно-технічних приладів, пристроїв, обладнання та засобів обліку, що вийшли з ладу. Споживач зобов'язаний: 1) укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору; 2) своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; 3) забезпечувати цілісність засобів обліку комунальних послуг та не втручатися в їх роботу; 4) за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини; 5) оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом; 6) дотримуватися правил пожежної і газової безпеки, санітарних норм; 7) допускати у приміщення, будинки і споруди представників виконавця/виробника в порядку, визначеному законом і договором, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку; 8) дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства щодо здійснення ремонту чи реконструкції приміщень або їх частин, не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг; 9) своєчасно проводити підготовку жилого будинку, помешкання (в якому він проживає або яке належить йому на праві власності) та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; 10) у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню у встановлених законом чи договором розмірах. Згідно зі ст.12, ч. 1ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Частиною першою ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (ч.ч. 1, 3 ст. 77 ЦПК України). Разом з тим, позивачем не надано суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували викладені ним обставини про те, а також доказів наявності у квартирі, доступ до якої він просить надати, аварійного трубопроводу. Із наданих суду документів, суд не знаходить доказів на підтвердження факту умисного недопуску [PERSON] робітників комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» в квартиру [ADDRESS] для проведення ремонтних робіт по відновленню гарячого водопостачання по стояку. Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого і визнання права власності. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, з правочинів, тобто дій особи, спрямованих на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Позивачем також не надано суду жодних належних та допустимих доказів про те, що відповідач [PERSON] є власником, наймачем чи проживає у квартирі [ADDRESS], доступ до якої він просить надати. Крім того, згідно відомостей Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації та відомостей Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстракцію місця проживання ГУ ДМС України в м. Києві, [PERSON] за адресою: [ADDRESS], а також по м. Києву та Київській області, - зареєстрованою не значиться /а.с.а.с. 28, 29/. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. За результатами судового розгляду, суд дійшов висновку, що позивач належними та допустимими доказами не доведено наявність обставин, на які він посилається як на підставу своїх позовних вимог. Таким чином, судом встановлено, що позов є необґрунтованим і безпідставним, а тому задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed