Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-22 00:00:00

Позивачка звернулася до суду із позовною заявою, до [PERSON], [PERSON], [PERSON], про відшкодування шкоди, завданої затопленням квартири. Свої позовні вимоги позивачка мотивує тим, що їй на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу №1757 від 02.08.2011р., посвідченого приватним нотаріусом Львівського нотаріального округу Стоцком Т.Л., та витягу про державну реєстрацію прав, виданого ОКП ЛОР «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» 15.08.2011р. №30965734. В даній квартирі позивачка постійно проживає, що підтверджується відповідним штампом про реєстрацію місця проживання в паспорті. Квартира знаходиться на другому поверсі трьохповерхового будинку та складається з двох житлових кімнат, кухні, ванни, туалету, коридору - загальною площею 58,3 кв.м. та житловою площею 36,4 кв.м. 12 лютого 2015р. дана квартира була пошкоджена в результаті її затоплення мешканцями квартири №6, що розташована над квартирою позивачки поверхом вище, і належить на прав спільної сумісної власності відповідачам - [PERSON], [PERSON], [PERSON] 12.02.2015р. комісією ЛКП «Вулецьке» в складі головного інженера підприємства [PERSON], майстрів [PERSON] та [PERSON] було проведено обстеження вищевказаних квартир на предмет встановлення причин затоплення та заподіяних пошкоджень. В результаті огляду було складено акт, яким підтверджено залиття квартири №4 мешканцями квартири №6. На час обстеження було встановлено, що в квартирі №4 в кухні, ванній і коридорі влаштовані підвісні стелі, в яких вмонтовані електролампи, з яких витікала вода, у зв'язку з чим були пошкодженні стелі і освітлення. В цей час, при обстеженні квартири №6 було виявлено, що в даній квартирі проводиться капітальний ремонт, сантехобладнання демонтоване, у ванній кімнаті до труби холодного водопостачання під'єднаний шланг, з якого витікала вода. Вся підлога у даній квартирі була залита водою, що і спричинило залиття нижче розташованої квартири, яка належить позивачу. Згідно висновку №27/02-15я експертного оціночно-будівельного дослідження від 06.03.2015р., встановлено наявність слідів залиття в наступних приміщеннях: у кухні виявлені плями жовтуватого кольору на стелі площею до 0,3 кв.м. довкола точкового світильника. Два точкові світильники не світять; у ванній кімнаті виявлені плями жовтуватого кольору на стелі площею до 0,2 кв.м. довкола точкового світильника. Точковий світильник не світить; у коридорі не світить один точковий світильник. Згідно висновку даного експертного дослідження вартість відновлювального ремонту, необхідного для ліквідування наслідків залиття приміщення квартири [ADDRESS], становить 2999 грн. Крім цього, позивачкою було сплачено 1200 грн. за проведення робіт з визначення вартості відновлювального ремонту внаслідок залиття квартири, що підтверджується договором №001 від 27.02.2015р. на проведення експертного дослідження, укладеного між [PERSON] та ФОП [PERSON], приймально-здавальним актом від 06.03.2015р., квитанцією про сплату №2 від 02.03.2015р.. Також сплачено 12 грн. комісійного збору за перерахування коштів банком згідно квитанції №2/К3 від 02.03.2015р. Таким чином загальний розмір збитків, заподіяних позивачці залиттям квартири, становить 4211 грн. Окрім майнової шкоди позивачці заподіяли моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, спричинених пошкодженням власного майна та позбавленні належних санітарних умов для проживання, а також у небажанні відповідачів відшкодувати завдані позивачці майнові збитки. Просить стягнути з відповідачів 4211 грн. заподіяної майнової шкоди та 5000 грн. моральної шкоди. В судове засідання позивач та представник позивача у судове засідання не з'явились, направили на адресу суду заяву про розгляд справи у їх відсутності. В судове засідання відповідачі не з'явилися, хоча належним чином повідомлялися про місце та час розгляду справи, про причини неявки суд не повідомили. Тому суд вважає за можливе справу слухати у його відсутності, згідно ст. 224 ЦПК України, з постановленням заочного рішення. З'ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд вважає, що позов слід задовольнити частково з наступних підстав. Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини громадянина захищаються судом та відповідно до вимог чинного цивільного процесуального законодавства України кожній особі гарантується право звернення безпосередньо до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав. Відповідно до ст.4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Згідно зі ст.ст. 10-11 та 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Як вбачається із Витягу про державну реєстрацію прав №30965734 від 15.08.2011р. квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу Р.№1757 від 02.08.2011р. посвідченим приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу. Відповідно до Акту ЛКП «Вулецьке» від 12.02.2015р. комісією ЛКП «Вулецьке» при обстеженні встановлено, що в квартирі позивачки [ADDRESS] в кухні, ванні та коридорі влаштовані підвісні стелі, в яких вмонтовані електролампи з яких витікала вода, пошкоджені стелі і освітлення. При обстеженні квартири №6 було виявлено, що в квартирі проводиться капітальний ремонт, сантехобладнання демонтоване, у ванній кімнаті до труби холодного водопостачання під'єднаний тимчасовий шланг з якого витікала вода, підлога була залита водою, що і спричинило залиття нижче розташованої квартири №4. Відповідно до ч.1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Згідно Висновку №27/02-15я експертного оціночно-будівельного дослідження по заяві [PERSON] від 06.03.2015р. вартість відновлювального ремонту, необхідного для ліквідування наслідків залиття приміщення квартири [ADDRESS] у м. Львові, становить 2999 грн. Як вбачається із матеріалів справи, позивачка направляла відповідачам претензію про відшкодування збитків, завданих затопленням квартири в якій пропонувала в добровільному порядку відшкодувати їй завдані залиттям квартири збитки в розмірі 4199 грн. протягом 5-ти днів з дня отримання претензії, проте шкода не була відшкодована відповідачами. Крім цього, позивачем було сплачено 1200 грн. за виконання експертного дослідження, що підтверджується квитанцією №2 від 02.03.2015р. та 12 грн. - комісійний збір з платника. Стаття 1166 ЦК України передбачає, що майнова шкода завдана неправомірними діями майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.1 ст. 190 ЖК України, підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об'єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов'язані відшкодувати заподіяну шкоду. Службові особи та інші працівники, з вини яких підприємства, установи, організації мали витрати, зв'язані з відшкодуванням шкоди, несуть матеріальну відповідальність у встановленому порядку. Враховуючи зазначені обставини, суд вважає доведеним заподіяної матеріальної шкоди позивачу діями відповідачів, тому зазначена шкода підлягає до відшкодування в повному розмірі 4211 грн. із відповідачів на користь позивача. Згідно ч.1 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Під моральною шкодою, згідно п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», слід розуміти: втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в постанові №4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» при заподіянні особі моральної шкоди обов'язок по її відшкодуванню покладається на винних осіб незалежно від того, чи була заподіяна потерпілому майнова шкода та чи відшкодована вона. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання що позивач зазнав моральних страждань внаслідок дій відповідачів, які виразились у душевних стражданнях, спричинених пошкодженням власного майна позивачки та позбавленні належних санітарних умов для проживання, а також у небажанні відповідачів відшкодувати завдані збитки. З даного приводу позивачка постійно переживала, нервувала, що відобразилось на її звичайному ритмі життя. Позивачка витратила багато часу на звернення до ЛКП, експерта, встановлення факту затоплення, на проведення відновлювального ремонту, пошуку майстрів, будівельних матеріалів. Суд вважає, що внаслідок протиправних дій відповідачів, необхідністю звернення до суду для вирішення спору позивачу було завдано фізичних та душевних страждань, оскільки було пошкоджено їх майно та порушено звичний ритм їхнього життя та побуту. Оскільки дійсно встановлено, що з вини відповідачів позивачу була заподіяна моральна шкода, суд приходить до висновку про необхідність відшкодування такої шкоди за рахунок відповідачів. При цьому, суд враховує характер та обсяг заподіяних моральних страждань їх тривалість, можливість відновлення попереднього стану, ступінь вини відповідача, а також виходить з засад розумності, виваженості та справедливості та оцінює моральну шкоду у значно нижчому розмірі від заявленої позовної вимоги.

Outcome: dismissed