Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-11 00:00:00

Позивачка звернулася до суду із позовом до відповідачів [PERSON] та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди у зв`язку із залиттям, мотивуючи свої вимоги тим, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] власником квартири № 117 того ж будинку . 28.06.2017 року квартиру позивачки було затоплено. 03.07.2017 року комісією Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» у складі: головного інженера [PERSON] , майстра [PERSON] , майстра [PERSON] та слюсара-сантехніка [PERSON] та затвердженого начальником житлово-комунальної дільниці №301 [PERSON] було складено Акт про те, що причиною залиття являється засмічення каналізаційної труби між другим а третім поверхами зі сторони квартири 117, житлового будинку за адресою [ADDRESS] , внаслідок халатного відношення мешканців квартири 117 до сантехнічного обладнання. Внаслідок залиття її квартири всі кімнати в різній мірі пошкоджені та потребують ремонту. Крім того, внаслідок залиття квартири протягом майже тижня каналізаційними водами, меблі та постільна білизна стали непридатними до використання і їх викинуто. Заява до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» була зроблена позивачем 28.06.2017 року, доступ до квартири №117 Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» здійснило лише 03.07.2017 року, внаслідок чого квартира позивачки 5 днів затоплювалась каналізаційними відходами. З метою оцінки спричиненої їй майнової шкоди [PERSON] звернулася до Центру експертної оцінки. Відповідно до висновку експерта вартість відновлюваного ремонту становить 42056,00 грн. Також позивачці завдана моральна шкода, що проявилася у порушенні нормального ритму життя, у негативних емоціях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним протягом кількох місяців. Крім того, наслідком залиття квартири каналізаційними водами вона захворіла на коньюктевіт, через постійні хвилювання артеріальний тиск та вперше діагностовано цукровий діабет 2-го типу. Завдану їй моральну шкоду вона оцінює у 30000, 00 грн. Оскільки відповідачі не бажають добровільно відшкодувати завдану шкоду позивачка звертається до суду з даним позовом, в якому просить стягнути солідарно з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», [PERSON] на її користь грошові кошти у розмірі 42056,00 грн. матеріальної шкоди; стягнути солідарно з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», [PERSON] на її користь грошові кошти у розмірі 30000, 00 грн. моральної шкоди; стягнути солідарно з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», [PERSON] на її користь грошові кошти у розмірі 1500, 00 грн. за проведення оцінки вартості завданої шкоди; стягнути солідарно з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», [PERSON] на її користь витрати по сплаті судового збору у розмірі 720,00 та витрати на правову допомогу 5000 грн. 05.07.2018 року представником відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що КП є господарюючим суб`єктом на праві господарського відання відносно житлового будинку [ADDRESS] та є його балансоутримувачем. Відповідно до Статуту предметом діяльності КП «Керуюча компанія» є утримання житлового і нежитлового фонду, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Києва та закріплений за Підприємством на праві господарського відання, здійснення відповідно до вимог законодавства контролю за використанням житлових приміщень за призначенням, переплануванням та вжиття заходів в установленому порядку. Відповідно до Положення про житлово-експлуатаційну дільницю ЖЕД здійснює належне утримання житлового та нежитлового фонду, який перебуває на обслуговуванні КП «Керуюча компанія», інженерного обладнання будинків, забезпечує санітарний стан житлових будинків та прибудинкових територій і їх упорядкування, проводить огляди технічного стану житлових будинків з метою прийняття своєчасних дій по його належному утриманню. Позивач стверджує, що до порушення її цивільного права, завдання їй майнової шкоди (збитків) та моральної шкоди, причетний Відповідач КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва». Відповідно до акту ЖЕД-301 від 03.08.2017 року встановлено, що сталося залиття квартири [ADDRESS] з вини власника квартири № 117. Комісією встановлено , що залиття сталося через засмічення каналізаційної труби між другим та третім поверхами, внаслідок халатного відношення мешканців квартири №117 до сантехнічного обладнання. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу від 17.05.2005 року № 76 технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підготовку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних мереж тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом провадження системи технічного огляду жилих будинків. Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових (загальних, профілактичних) та позапланових оглядів. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди). Загальні огляди будинку [ADDRESS] проводились ЖЕД-301 відповідно до наказу від 16.03.2017 року. Отже, твердження Позивача про те, що ЖЕД не здійснює належний контроль за технічним станом інженерного обладнання будинку не відповідає дійсності. Також вважають безпідставними твердження позивача на те, що з вини - бездіяльності відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» її квартиру затоплювало каналізаційними відходами - оскільки 28.06.2017 року для ліквідації залиття о 6:57 робітниками аварійної служби було перекрито подачу холодного та гарячого водопостачання по стояку квартири позивача, яку було відновлено лише 03.07.2017 року після усунення причини аварії, інших повідомлень про залиття квартири на диспетчерську службу не надходило. Також, ЖЕД 301 01.07.2017 року направив лист на адресу органів Національної поліції щодо забезпечення останніми працівників для несанкціонованого доступу до квартири № 117 , однак представники поліції змогли прибути лише 03.07.2017 року. Крім того вважають, що причинного зв`язку між захворюваннями позивача та затопленням квартири не має, крім того правовідносини між позивачем та відповідачем законодавчо не визначають відшкодування моральної шкоди. А тому, у позовних вимогах позивача до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» слід відмовити. 27.07.2018 року відповідачем [PERSON] подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення» №630 від 21.07.2005 року та «Про затвердження Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій» №529 від 20.05.2009 року, Наказу Державного комітету України з питань житлово-комунальногогосподарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» №76 від 17.05.2005 року - врегульовано відносини у сфері утримання багатоквартирних будинків та надання послуг населенню. Так, зазначеними нормативними актами визначено поняття: житлово-комунальних послуг, внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку та аварії. Відповідно до п. 22 Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого Постановою КМУ №630 від 21.07.2005 року точками розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачеві є у багатоквартирному будинку: з централізованого опавлення- стояки в межах квартири; з постачання холодної та гарячої води - водорозбірні крани (душова сітка); з водовідведення - зливний отвір санітарно-технічних приладів. Крім того, саме на виконавця послуг покладено обов`язок усувати аварії та інші порушення порядку надання послуг, а також виконувати заявки споживачів у строк встановлений законодавством та договором. Відповідно до Акту від 03.07.2017 року причиною залиття, що трапилось на системі водовідведення є засмічення каналізаційної труби між 2-м та 3-м поверхами, тобто внутрішньо будинкової мережі водовідведення, обов`язок утримання якої покладено на обслуговуючу організацію. Саме через неналежне виконання КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» взятих на себе обов`язків та допущену бездіяльність сталося залиття квартири позивача та завдано їй майнової та немайнової шкоди. На підставі викладеного відповідач просить суд відмовити [PERSON] в задоволенні позову про стягнення з нього коштів на відшкодування шкоди залиттям квартири в повному обсязі. 17.07.2017 року до суду від позивача надійшла відповідь на відзив відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва». У даній відповіді на відзив позивач посилається на причетність КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» до завдання матеріальної шкоди внаслідок несвоєчасного усунення аварії, відсутності контролю за станом інженерного обладнання будинку. Крім того, звертає увагу на те, що внаслідок перекривання постачання холодної та гарячої води по стояку - 9 квартир у вихідні та святкові дні, літній період залишились без води, а відповідач не усував аварію протягом п`яти днів. У судовому засіданні позивачка [PERSON] просила позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Представник Відповідача [PERSON] - адвокат Кудій М.О. в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позовних вимог в частині стягнення коштів з [PERSON] в повному обсязі. Представник відповідач КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» Колісниченко А.О. - у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позовних вимог до КП «Керуюча компанія» з підстав, наведених у відзиві. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] , який є сином позивача суду пояснив, що приїхав додому о третій годині ночі та почав викликати аварійну службу. 03.07.2017 року приїхала аварійна служба, поліція та працівник ЖЕД-301, для того, щоб потрапити в квартиру №117 . Після того, як потрапили в квартиру, побачили, що в ній прорвало каналізацію. Тільки ввечері знайшли власника, який почав прибирати в квартирі. Працівники ЖЕД-301 нічого не робили і повідомили, що була забиту труба між другим та третім поверхом. Тільки 03.07.2017 року сантехнік пробив каналізацію. Допитана судом у якості свідка [PERSON] суду показала, що проживає зверху над квартирою позивача. Телефонувала у службу для того, щоб довідатись що сталося. Технічні обстеження каналізації в не проводяться. 03.07.2017 року була присутня, коли відбувся несанкціонований доступ до квартири №117. Присутньою під час складення акту про залиття квартири №113 не була та не підписувала його. У період з 28.06.2017 року по 03.07.2017 року було відключено постачання води в будинку. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] , суду пояснив, що працює майстром дільниці ЖЕД-301. Всі профілактичні огляди водовідведення у будинку проводяться за планом, затвердженим начальником. 28.06.2017 року за допомогою поліції хлопці прочистили тросом каналізацію в туалеті. З 28.06.2017 року по 03.07.2017 року особисто прочищав каналізацію, яка працювала. Чи усі пошкодження відображені в Акті про залиття квартири не памятає. Коли на наступний день не знайшли власника квартири № 117 написав заяву в поліцію. Чи підписував Акт про залиття квартири та чи встановлювалась причина залиття квартири не пам`ятає. Засмічення відбулось в каналізаційній системі. Чим саме було забито каналізацію не міг встановити, оскільки прочищав каналізацію тросом. Допитаний судом у якості свідка [PERSON] суду пояснив, що працює слюсарем-сантехніком в ЖЕД-301. Профілактичні огляди водовідведення проводться в підвалі та по стояку будинка по графіку. 28.06.2017 року чистив каналізацію в квартирі №113 . 03.07.2017 року почистили стояк та унітаз тросом та вийшло пробити стояк тільки після того, як прочистили унітаз. Характер пошкоджень в квартирі № 113 та їх кількість не бачив. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] , суду пояснив, що працює головним інженером в ЖЕД-301. Усі пошкодження, які виявлені в квартирі №113 були відображені в Акті про залиття квартири. При несанкціонованому доступі в квартиру № 117 присутній на був. В квартирі №117 відбулось засмічення каналізаційної труби. Вислухавши пояснення позивача, представників відповідачів, покази свідків, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Правовідносини між сторонами є деліктними, оскільки виникли у зв`язку із спричиненням шкоди, а тому регулюються Главою 82 ЦК України. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком. Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: partial