Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-18 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом, яким просила суд визнати за нею право власності на 1/3 частку житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Мотивуючи свої вимоги тим, що відповідно до довідки з ММБТІ від 11.09.2018 за [PERSON] зареєстровано 1/6 частка житлового будинку [ADDRESS] . Згідно довідки ММБТІ від 22.11.2019 та проведеним ММБТІ перерахунком часток, встановлено, що частка, яка належала [PERSON] на час звернення до суду становить 1/3. [INFO] її мати [PERSON] померла, після її смерті відкрилася спадщина, зокрема, на 1/3 частку вищевказаного житлового будинку. Спадкоємицею першої черги після смерті її матері є вона, інших спадкоємців немає. 02 травня 2018 року вона звернулася до приватного нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Проте, приватним нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки невірно зазначені частки в спадковому майні. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача, на позовних вимогах наполягає. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Представник відповідача у судове засідання не з`явився по невідомим суду причинам. Про дату, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Від третьої особи надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Проти позову не заперечує. Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін,\~на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову\~з ухваленням заочного рішення відповідно до ст. ст. 280-283 ЦПК України. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, є дата складання повного судового рішення. Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши обставини та дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що встановлені наступні факти та відповідні правовідносини. [PERSON] , [INFO] є рідною донькою [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про на спадщину за законом, посвідченого Другою Миколаївською державною нотаріальною конторою від 12.10 2001 року, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] належить 1/2 частини житлового будинку [ADDRESS] в рівних частках. Рішенням Ленінського районного суду м. Миколаєва від 10 червня 2010 року, поділено в натурі житловий будинок [ADDRESS] відповідно до варіанту судової будівельно-технічної експертизи від 05.05.2010 року. Виділено співвласнику [PERSON] в житловому будинку літ. «А» на 1/2 частину в житловому будинку: жилу кімнату 2-2 площею 17,6 кв.м., коридор 2-1 площею - 10,6 кв.м., жилу кімнату № [NUMBER] площею - 12,0кв.м., коридор № [NUMBER] площею -5,4 кв.м.. Корисна площа у будинку складе - 45,6 кв.м., що відповідає 51% від загальної площі будинку. Виділено співвласникам [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в житловому будинку «А» на 1/2 частину в житловому будинку жилу кімнату № [NUMBER] площею - 17,7 кв.м, жилу кімнату' № [NUMBER] площею - 8,30 кв м., жилу кімнату № [NUMBER] площею - 11,6 кв.м., коридор №1-1 площею - 3,1 кв.м., коридор №1-4 площею - 3,1 кв.м. Площа будинку складе - 43,8 кв.м., що відповідає - 49% від загальної площі будинку. Згідно довідки Комунального підприємства Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації від 11.09.2018 року, співвласниками житлового будинку [ADDRESS] , станом на 28.12.2012 були: [PERSON] - 1/6 частка; [PERSON] - 1/6 частка; [PERSON] - 1/6 частка. [PERSON] - 1/2 частка, виділено в окрему адресу [ADDRESS] , на підставі рішення № 1091 від 27.08.2010 виконавчого комітету Миколаївської міської ради. Після перерахунку частки співвласників становлять: [PERSON] - 1/3 частка; [PERSON] - 1/3 частка; [PERSON] - 1/3 частка. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, сформованої 15.06.20, право власності на житловий будинок [ADDRESS] не зареєстровано. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після її смерті відкрилася спадщина, зокрема на 1/3 частки житлового будинку [ADDRESS] . 02 травня 2018 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Воробйової Т.А. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Постановою приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Воробйової Т.А. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.12.2019 за вих. № 318/02-31/02-14, позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки спадкодавцю належить інша частка у праві спільної часткової власності ніж 1/6 частка. Вказане підтверджується матеріалами спадкової справи № 16/2018 до майна померлої [INFO] [PERSON] . Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплюються і у національному законодавстві України. Так, відповідно до ч.4\~ст. 41 Конституції України\~ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Згідно\~Цивільного кодексу України\~підставами виникнення права власності є різні правопороджуючі юридичні факти, або правовідносини, зокрема, також і в порядку спадкування після смерті громадянина. Положеннями статті 1216\~Цивільного кодексу\~України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За статтею 1217 цього Кодексу, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1218 Цивільного кодексу України передбачено, що до складу спадщини входить усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно із ч. 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.1\~ст.1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Пунктом 23\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30.05.2008\~року №\~7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» передбачено звернення до суду за правилами позовного провадження осіб, яким нотаріус відмовив в оформленні права на спадкування. Судом визнається доведеною належність 1/3 частки житлового будинку [ADDRESS] померлій особі на момент смерті. Позивач вправі на свій розсуд скористатися одним із передбачених законом способів захисту свого порушеного (невизнаного) права, оскільки позбавлений правової можливості оформити спадщину в загальному порядку нотаріусом. Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку про задоволення позову.

Outcome: approved