Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-15 00:00:00

Позивач ПАТ «Дельта Банк» звернувся до суду із позовом до [PERSON], Автозаводського ВДВС Кременчуцького МУЮ, Крюківського ВДВС Кременчуцького МУЮ про звільнення майна з-під арешту, просив суд зняти арешти та заборону на відчуження нерухомого майна, а саме квартиру під [ADDRESS] у м. Кременчуці Полтавської області, що належить на праві власності [PERSON], які накладено постановами державних виконавців Автозаводського ВДВС Кременчуцького МУЮ про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, по виконавчих провадженнях №32131443, яке відкрито 21.02.2012 року та № 42379817, яке відкрито 07.03.2014 року та які накладено постаново. Державного виконавця Крюківського ВДВС Кременчуцького МУЮ про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, по виконавчому провадженню № 40018653, яке відкрито 03.10.2013 року. Представник позивача ПАТ «Дельта Банк» - Качала В.М. позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав визначених в позовній заяві. Відповідач [PERSON] в судове засідання не прибула, подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнала в повному обсязі. Представник Автозаводського відділу державної виконавчої служби Кременчуцького міського управління юстиції - Копичко Т.Д. проти позову заперечувала, пояснила, що по справах про виключення майна з акту опису відповідачами в справі суд притягує боржника, особу в інтересах якої накладено арешт на майно і в необхідних випадках - особу які передано майно, якщо воно було реалізовано. Отже відповідачем по справі має бути тільки боржник - [PERSON], оскільки даний спір виник через невиконання боржником своїх зобов'язань, наполягала на стягненні всіх судових витрат пов'язаних з розглядом справи з боржника. Представник Крюківського відділу державної виконавчої служби Кременчуцького міського управління юстиції в судове засідання не прибув, про слухання справи повідомлений належним чином. Про причини неявки суд не повідомляв. Так відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України, з якої слідує, що особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. А тому, суд розглядає зазначену цивільну справу та приймає відповідне рішення у відсутності сторін на підставі тих доказів, які маються у матеріалах справи. Дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв'язку, об'єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяв по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що 06.12.2006 року між АКІБ «УкрСиббанк», який на підставі рішення загальних зборів акціонерів від 27.10.2009 року АКІБ «УкрСиббанк» змінило назву на ПАТ «УкрСиббанк», який є правонаступником усіх прав та обов'язків АКІБ «КУкрСиббанк» та [PERSON] укладено договір про надання споживчого кредиту № 576МКК-К1 (реєстровий номер 10806981000. Відповідно до умов договору [PERSON] отримав від банку кредит у розмірі 100 000, 00 дол. США, який зобов'язався повернути в повному обсязі в строк до 31.10.2011 року або достроково зі сплатою відсотків за користування кредитом. З метою забезпечення виконання грошових зобов'язань за договором про надання споживчого кредиту № 1576МКК-К1 іпотекодавець [PERSON] передала відповідно до договору іпотеки б/н від 06.12.2006 року в іпотеку нерухоме майно, а саме: квартиру [ADDRESS] 08.12.2011 року ПАТ «УкрСиббанк» відступило свої права вимоги заборгованості за кредитним договором № 1576МКК-К1 ПАТ «Дельта Банк», що підтверджується договором купівлі-продажу прав вимоги за кредитами (а.с. 11). Згідно п. 1 ч. 1 ст. 512 ЦК України, Кредитор у зобов'язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Статтею 514 Цивільоного кодексі України передбачено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов'язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 27 ЗУ «Про заставу» застава зберігає силу і у випадках, коли у встановленому законом порядку відбувається уступка заставодержателем забезпеченої заставодержателем забезпеченої заставою вимоги іншій особі або переведення боржником боргу, який виник із забезпеченої заставою вимоги, на іншу особу. У відповідності до ч. 1 ст. 12 ЗУ «Про іпотеку» передбачено, що у разі порушення іпотекодавцем обов'язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов'язання, а в разі його не виконання - звернути стягнення на предмет іпотеки. Державним виконавцем Автозаводського ВДВС Кременчуцького МУЮ під час здійснення виконавчих дій по виконавчому провадженню № 32131443 було винесено постанову про накладення арешту на все нерухоме майно, в тому числі і на нерухоме майно, що є предметом іпотеки та оголошено заборону на відчуження, а також постановами державних виконавців Автозаводського ВДВС Кременчуцького МУЮ та Крюківського ВДВС Кременчуцького МУЮ по виконавчих провадженнях № 40018653 та № 42379817 було накладено арешт на все нерухоме майно , в тому числі і на майно, що є предметом іпотеки та оголошено заборону на відчуження. Стаття 3 ЗУ «Про іпотеку» встановлює виникнення, застосування та пріоритет іпотеки. Відповідно до вказаної норми іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. У разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Відповідно до вказаної норми Закону пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки, відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно, виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації. В даному випадку, право ПАТ «Дельта Банк» задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки є першочерговим, оскільки воно виникло 06.12.2006 року, а постанови державних виконавців про арешт майна та оголошення заборони на відчуження було винесено 11.04.2012 року, тобто пізніше ніж було укладено договір іпотеки. При цьому, наявність накладеного відповідачами арешту на спірну квартиру порушує права та законні інтереси позивача. За таких обставин, суд вважає позовні вимоги ПАТ «ПроКредит Банк» про звільнення майна з-під арешту обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved