Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-17 00:00:00

Позивач, остаточно уточнивши свої вимоги, ставить питання про стягнення з відповідачів матеріального збитку в сумі 21283 грн. та моральної шкоди в розмірі 7000 грн., також просить стягнути витрати на проведення експертно будівельно-технічного дослідження в сумі 3699, 39 грн та комісійні витрати в розмірі 36,99 грн. Свої вимоги мотивує тим, що є співвласником квартири [ADDRESS]. З вини відповідачів 12 жовтня 2016 року була залита його квартира, в результаті чого йому завдано матеріальну шкоду - на стелі та стінах з'явилися жовтні плями, тріщина через всю стелю у залі, лінолеум та двері деформовані, шпалери частково відклеїлися на стиках та набухли, водою зіпсовані меблі, килими, штори, гардини. Згідно висновку експертно будівельно-технічного дослідження розмір матеріальної шкоди становить 21283,00 грн. В обґрунтування вини відповідача послався на акт, складений комісією ПРБПКП «Сумитеплоенергоцентраль», згідно змісту якого винними в залитті є мешканці кв. № 57, які мешкають поверхом вище, оскільки вони частково замінили труби опалення без дозволу КП «Сумитеплоенергоцентраль». Внаслідок залиття квартири позивачу завдано моральних страждань, викликаних переживанням з приводу пошкодженого майна, неможливістю нормального користування ним, порушився звичний спосіб життя, виникла необхідність в докладанні додаткових зусиль та збиранні коштів на ремонт. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] проти позову заперечили, надали письмові заперечення, згідно яких, вважають, позивачем не надано жодних доказів на підтвердження вини відповідача в залитті квартири. В акті не встановлені причини залиття, до того ж він складений без участі заінтересованих осіб, мешканців квартири № 57 не запрошували на огляд квартири №49 при складанні акту. Вважають, що залиття сталося не з вини відповідача, а внаслідок перевищення тиску при поданні води в систему опалення за вини працівників обслуговуючої організації. Крім цього відповідальність відповідача перед третіми особами застрахована в ПАТ «Страхова компанія «Інгосстрах», від неї позивач отримала страхове відшкодування в сумі 3033 грн. 33 коп. Від КП «Сумитеплоенергоцентраль» Сумської міської ради надійшла письмова заява про розгляду справи у відсутність їх представника. [PERSON] позовні вимоги підтримала. [PERSON], та представник ПрАТ «СК «Інгострах» в судове засідання не з'явилися, належним чином повідомлялися про час та місце розгляду справи. Суд, заслухавши пояснення з'явившихся учасників процесу, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що в квартирі [ADDRESS] зареєстрований та проживає [PERSON] Квартира належить на праві спільної сумісної власності позивачу та членам його сім'ї: [PERSON], [PERSON] відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 30 листопада 2005 року ( а. с. 5). В квартирі № 57 цього ж будинку проживає [PERSON], який є її власником. Дана квартира розташована над квартирою позивача через два поверхи. Будинок, в якому проживають сторони, обслуговується КП «Сумитеплоенергоцентраль» Сумської міської ради. Згідно акту про залиття від 17 жовтня 2016 року комісією КП «Сумитеплоенергоцентраль» Сумської міської ради у складі [PERSON] та [PERSON] причиною залиття квартири [ADDRESS] зазначено - «залиття відбулося з квартири №57, в якій відбувся прорив опалювального пристрою через проведення власниками часткової заміни труб опалення без узгодження з КП «Сумитеплоенергоцентраль». Внаслідок залиття в коридорі, кухні, спальні та великій кімнаті на стелі та стінах з'явилися руді плями, тріщина через всю стелю у залі, лінолеум та двері деформовані, шпалери частково відклеїлися на стиках та набухли. Водою зіпсовані меблі, килими, штори, гардини. Аварійну ситуацію мешканці ліквідували самостійно ( а. с. 10-11). Судом були допитані в якості свідків склад комісії - [PERSON], [PERSON], які складали вищевказаний акт. Вказані особи підтвердили обсяг пошкодженого майна, зазначили, що причиною залиття є порив в квартирі №57 опалювального приладу між хуторкою та батареєю. Свідок [PERSON] пояснила, що наступного дня до квартири № 57 приходив тепловик [PERSON], який підтвердив причину залиття. Згідно акту №1625/01-03 від 10 листопада 2016 року КП «Сумитеплоенергоцентраль» Сумської міської ради, після залиття квартири [ADDRESS] вийшли з ладу внутрішньоквартирні електромережі (а.с.39). Даний факт також підтверджується копією листа №01-01/4052 від 17 листопада 2016 року (38). Згідно акту від 04 січня 2017 року КП «Сумитеплоенергоцентраль» Сумської міської ради, встановити причину прориву опалювального прибору неможливо. На момент виходу комісії протікання опалювального пристрою не встановлено (а.с.54). Таким чином судом достовірно встановлено і цього не заперечують обидві сторони, що залиття квартири позивачів сталося через витікання води, яке сталося в квартирі відповідача. Згідно договору комплексного страхування №SUC0NBR-16234DF [PERSON] застрахував свої відповідальність у разі відшкодування заподіяної ним шкоди. Застрахованим майном є квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с.60-61). За договором комплексного страхування страховим випадком за договором визначаються, зокрема пред'явлення страхувальнику третіми особами правомірних майнових претензій, які заявлені згідно з нормами законодавства України та є наслідком пожежі, вибуху та/або дії води, що сталися під час користування майном, визначеному в п. 5.1. договору (кв. відповідача); відповідальність за шкоду, заподіяну майну фізичних та юридичних осіб; відповідальність за шкоду, заподіяну життю та здоров'ю фізичних осіб. Згідно договору страхувальник зобов'язаний зокрема вживати заходів щодо запобігання та зменшення збитків, завданих внаслідок настання страхового випадку; повідомити страховка про настання страхового випадку не пізніше 24 годин з моменту, як йому стало відомо про настання події, яка може кваліфікуватися як страховий випадок та подати письмову заяву про виплату страхового відшкодування, у якій повинні бути зазначені обставини та причини настання страхового випадку - не пізніше 48 годин з моменту настання події. Згідно п. 3.2.1 у разі настання передбаченої договором події, яка призвела до збитків і має ознаки страхового випадку (в частині страхування відповідальності) страхувальник зобов'язаний протягом 48 годин письмово повідомити страховика про подію, що може стати підставою для пред'явлення претензії (позову). Страхувальник не має права визнавати свою відповідальність та врегульовувати претензії без письмової згоди страховика, крім випадків передбачених законом. Згідно п.3.4 розмір збитку визначається страховиком самостійно і зазначається в страховому акті. П. 8.1.3 встановлено, що страхова сума в частині відповідальності страхувальника перед третіми особами за шкоду заподіяну майну становить 5000,00 грн. 20 жовтня 2016 року [PERSON] звернулася до страхової компанії з заявою про виплату страхового відшкодування за договором комплексного страхування №SUC0NBR-16234DF (а.с.12). Згідно звіту про оцінку №27-1-10/16у від 27 жовтня 2016 року вартість відновлювального ремонту без ПДФ складає 3033 гривні 33 копійки (а.с.97). Вказана сума була перерахована на рахунок [PERSON], що підтверджується платіжним дорученням №G1028XJUVR (а.с.119). Інформацію про існування страхового договору та необхідність звернення до страхової компанії позивачу надав відповідач. Суд вважає, що такі дії відповідача - інформування родини позивача про існування страхового договору та необхідність подання до страхової компанії певного пакету документів для отримання страхових виплат свідчить про визнання відповідачем своєї вини в залитті квартири позивача та завданні йому збитків. Вину відповідача підтверджують вищенаведені результати перевірки КП «Сумитеплоенергоцентраль» за результатами залиття квартири. Суд вважає за необхідне покласти в основу рішення акти цієї установи, оскільки висновки в них викладені, підтверджені показами, осіб, які їх складали, які були допитані судом в якості свідків. Суд вважає такими, що не знайшли підтвердження в судовому засіданні доводи відповідача та його представника щодо того, що залиття сталося не з вини відповідача, а в зв»язку з тим, що тиск в батареї був більший за норму, оскільки в цей день був запуск опалення. Той факт, що в цей день був запуск опалення не свідчить про те, що тиск був більший за норму, до того ж суд вважає обов»язком саме відповідача підтримання в належному стані внутрішньоквартирних мереж опалення з метою їх належного експлуатування. Згідно висновку експертного будівельно-технічного дослідження №1070 від 02 грудня 2016 року, на дату проведення обстеження, 09 листопада 2016 року, розмір матеріальної шкоди заподіяної [PERSON], внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] станом на дату проведення обстеження об'єкту - 09 листопада 2016 року становить 21 283 гривень (а.с.13-19). Суд вважає за необхідне в основу рішення покласти саме висновок експертного будівельно-технічного дослідження яким визначений розмір матеріальної шкоди, заподіяний позивачу внаслідок залиття квартири, оскільки він був проведений судовим експертом з виходом на місце та ретельним дослідження всіх приміщень, які постараждали внаслідок залиття. На підставі наданих доказів суд вважає встановленим факт залиття належної позивачу квартири з вини відповідачів, що об'єктивно свідчить про заподіяння йому майнової шкоди та моральних страждань, яких він зазнав у зв'язку з пошкодженням його майна. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно вимог ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Неправомірними діями відповідача позивачу заподіяна і моральна шкода, яка полягає в душевних стражданнях, що виникли створенням незручностей в користуванні квартирою, неприємних відчуттях, пов'язаних з пошкодженням квартири. Згідно ч. 1, п. 3 ч. 2, ч. ч. 3 - 5 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Враховуючи роз'яснення, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», ступінь доведеності позивачем характеру і обсягу моральних страждань, передбачені ст. 3 ЦК України загальні засади цивільного законодавства, якими, зокрема, є справедливість, добросовісність та розумність, суд вважає достатнім встановити розмір відшкодування моральної шкоди в сумі 1000 гр. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Частиною 4 ст. 319, ст. 322 ЦК України передбачено, що власність зобов'язує; власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд вважає, що в даному випадку встановлено, що саме з вини відповідача відбулося залиття квартири позивача у справі. Необхідність та вимушеність проведення ремонтних робіт по усуненню наслідків залиття квартири та оплати їх вартості позивач довів у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, яка визнає збитками витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно звіту про оцінку вартість відновлювального ремонту становить 21283,00 грн. Страховою компанією було відшкодовано 3033,33 грн. Тобто вартість невідшкодованої матеріальної шкоди становить 118249 грн. 67 коп. Відповідно до п.1 ч.2 ст.22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Враховуючи, що позивач замовив проведення експертного товарознавчого дослідження для обґрунтування розміру шкоди, яку він зазнав у зв'язку з пошкодженням його майна, суд вважає за необхідне віднести вказані потрачені кошти до витрат, які зробив позивач для відновлення свого порушеного права, стягнувши їх з відповідача на його користь.

Outcome: partial