Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-24 00:00:00

Позивачка у квітні 2014 року звернулася до Приморського районного суду м. Одеси з позовом, який уточнила 14.05.2014 року до Другої Одеської державної нотаріальної контори, Одеської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року та після смерті [PERSON], який помер [INFO] року. В обґрунтування своїх вимог позивачка зазначила, що вона є донькою померлої [PERSON]. Звернувшись до 2 ОДНК з заявою на прийняття спадщини їй було повідомлено, що вона пропустила шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини та для вирішення цього питання вона має звернутися до суду. Вказаний строк вона пропустила у зв'язку з необізнаністю порядку про строки прийняття спадщини. На момент відкриття спадщини, яка залишилися після смерті її матері, був живий її батько [PERSON], який проживав разом з матір'ю та був співвласником спадкового майна, а саме: житлового будинку [ADDRESS] Вона вважала, що спадкоємцем першої черги буде її батько тому не зверталася до нотаріальної контори з заявою на прийняття спадщини після смерті матері. [INFO] року помер її батько [PERSON] після смерті якого вона звернулася до нотаріальної контори. В судове засідання 25.11.2014 року з'явився представник позивачки [PERSON] - [PERSON] (діє на підставі довіреності від 25.03.14), який підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити з зазначених у позові підстав. Також зазначив, що позивачка проживала разом зі своїми батьками на день їх смерті, з її слів є їх єдиною донькою та не зверталася у встановлений строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у зв'язку з необізнаністю. В судове засідання представник відповідача Другої Одеської державної нотаріальної контори не з'явився, але у матеріалах справи є заява завідувача вказаного нотаріальної контори Маслової М.В. про розгляд справи за відсутності представника нотаріальної контори (а.с.20). Представник відповідачка Одеської міської ради в судове засідання не з'явився, хоча про час, дату та місце судового засідання повідомлявся належним чином у встановленому порядку, чим позбавив суд можливості вислухати його думку по суті. Заяв про розгляд справи без участі представника ОМР не надавали. Суд, вислухавши пояснення та думку представника позивачки, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи в межах заявлених вимог прийшов до висновку, що даний позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON], [INFO] (надалі позивачка) є донькою [PERSON] та [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] Згідно свідоцтва про право власності серії САС № 322569 від 05.06.2009 року, яке було видане Виконавчим комітетом Миколаївської селищної ради, [PERSON] та [PERSON] належить житловий будинок [ADDRESS] у частках 51/100 та 49/100 відповідно, що підтверджується також витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно за № 22993512 від 11.06.2009 року (а.с.9-10). [INFO] року [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], виданого 28.07.2010 року Відділом РАЦС Миколаївського районного управління юстиції Одеської області, актовий запис № 29 (а.с.7). Позивачка з моменту смерті матері та протягом шестимісячного строку не зверталася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті її матері у зв'язку з тим, що не була обізнана про необхідність подання заяви саме у шестимісячний строк та вважала, що спадкоємцем є її батько. Зазначене також підтвердив її представник у судовому засіданні. [INFO] року [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], виданого 12.06.2013 року Відділом ДРАЦС реєстраційної служби по Миколаївському району Березівського міжрайонного управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 145 (а.с.8). З матеріалів спадкової справи № 105/2014, яка була надана суду з боку нотаріальної контори вбачається, що 02.04.2014 року позивачка звернулася до Другої ОДНК (надалі відповідач-1) з заявою про прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON] (а.с.39). 11.04.2014 року Друга ОДНК своїм листом за № 105/2014/02-14 від 11.04.2014 року повідомила позивачку про те, що на підставі її заяви нотаріусом була відкрита спадкова справа щодо майна [PERSON] за № 105/2014, але у зв'язку з тим, що позивачка пропустила шестимісячний строк на звернення з заявою про прийняття спадщини, який обчислюється з моменту смерті спадкодавця, нотаріус не може оформити за нею майно, яке залишилося після смерті [PERSON] (оборот а.с.39). Відповідно до ч.1 ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно ч.2 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Судом встановлено, що позивачка за змістом вказаної вище норми є спадкоємцем першої черги на право спадкування майна, яке залишилося після смерті її матері [PERSON]. Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивачка звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але вже після строку встановленого ч.1 ст. 1270 ЦК України, тобто пропустила строк для прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. При цьому, згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У шостому абзаці п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивачка вчасно не прийняла спадщину у зв'язку з тим, що не була обізнана про строки її прийняття та вважала, що спадкоємцем є її батько. Суд вважає, що така причина пропуску строку для прийняття спадщини є неповажною, так як не може бути віднесеною до об'єктивних, непереборних чи істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. При цьому, суд звертає увагу на той факт, що в матеріалах справи є довідка, яка була видана позивачці СОН «Курсаки» в м. Одесі 02.04.2014 року (а.с.21) про те, що померла [PERSON] з 05.01.2010 року по день смерті [INFO] року проживала разом з позивачкою за адресою: [ADDRESS] Таким чином, позивачка не позбавлена можливості звернутися до нотаріуса у порядку ч.3 ст. 1268 ЦК України. Після всебічного, повного дослідження матеріалів та обставин справи та їх оцінки, суд дійшов висновку, щодо необхідності відмови у задоволенні позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed