Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-22 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з позовом доДепартаменту охорони здоров`я Донецької обласної держадміністрації, Покровської Центральної районної лікарні, [PERSON] , треті особи: [PERSON] , в.о. головного лікаря Покровської ЦРЛ Переяслова Вікторія Вікторівна про визнання протоколу засідання клініко-експертної комісії недійсним, визнання незаконним та скасування наказу про дисциплінарне стягнення. В обґрунтування своїх позовних вимог вказала, що наказом № 01-05/209 від 02.07.2018 року на підставі протоколу засідання клініко-експертної комісії з експертизи та організації медичної допомоги [PERSON] в умовах перинатального центру, у складі Покровської ЦРЛ від 18.05.2018 року , їй було оголошено догану. Вважає протокол клініко-експертної комісії та зазначені в ньому висновки незаконними, оскільки засідання комісії було проведено не уповноваженими на то її членами, зокрема не надано відповідного наказу про створення комісії для проведення перевірки; не надано висновку КЕК за формою, наведеною в додатку до Порядку контролю якості медичної допомоги, затвердженому Наказом МОЗ України від 28.09.2012 року № 752; в протоколі на зазначені секретар комісії та експерт , на засіданні комісії не були розглянуті матеріали внутрішньо лікарняного службового розслідування; факти, встановлені комісією і зазначені в протоколі, не відповідають дійсності в частині застосування методу Крістелера під час прийняття пологів, що призвело до перелому ключиці у дитини, проте вказаний метод не був нею застосований при прийнятті пологів; а факти в частині не проведення відповідного догляду в післяпологовий період, що , в свою чергу, призвело до внутрішньо лікарняної інфекції, спростовуються медичними документами. Позивачка просить визнати протокол засідання клініко-експертної експертизи якості та організації медичної допомоги [PERSON] в умовах перинатального центру у складі Покровської ЦРЛ від 18.05.2018 року недійсним; вважаючи наказ в. о. головного лікаря Покровської ЦРЛ про накладення дисциплінарного стягнення на завідуючу акушерським відділенням Паніотову Г.Г. незаконним, просить його скасувати, стягнути на її користь судові витрати у сумі 13337 грн. судового збору та 5000 грн. витрат на правову допомогу. Представник відповідача Департамент охорони здоров`я облдержадміністрації надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що засідання клініко-експертної комісії було проведено на підставі надходження до департаменту звернення [PERSON] щодо неналежного надання їй медичної допомоги при пологах та у післяпологовому періоді в умовах перинатального центру у складі Покровської ЦРЛ, що призвело виникненню у неї ускладнень ; відповідно до наказу департаменту від 30.03.2016 року № 171 « Про впровадження наказу МОЗ від 05.02.2016 року № 69 та наказу департаменту від 10.05.2018 року № 352 « Про проведення комісійного розгляду якості надання медичної допомоги в умовах перинатального центру у складі Покровської ЦРЛ». Наказом № 171 ДОЗ ОДА затверджений Персональний склад клініко-експертної комісії, а наказом ДОЗ ОДА від 10.05.2018 року № 352 залучено до роботи комісії в якості експерта Ханчу Ф.О. Висновок КЕО готується за результатами засідання і відповідно до наказу від 30.03.2016 року № 171 копії висновку КЕО направляються для виконання до МОЗ щодо яких проводилася клініко-експертна оцінка якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування, а також видаються заявникам на їх вимогу. Висновок КЕО разом з протоколом були надані головному лікарю Покровської ЦРЛ ( супровідний лист ДОЗ ОДА № Б-0896-12-1.1-1144 від 14.06.2018 року). Комісією були вивчені протокол службового розслідування Покровської ЦРЛ, історія пологів, медична карта новонародженого, історії стаціонарного хворого № 2272 та № 2674. Під час виїзного засідання були підняті питання, які не були відображені в первинній медичній документації, але були зазначені у зверненні заявниці, зокрема щодо використання методу Крістеллера . За наслідками вивчення медичних документів комісією було зроблено висновок про встановлення порушень в акушерському відділенні Покровської ЦРЛ, зокрема з боку завідуючої відділення Паніотової Г.Г., положень Правил профілактики внутрішньолікаряної інфекції в хірургічних стаціонарах ; порушення вимог наказу МОЗ від 14.02.2012 р. щодо ведення медичної документації, вимог наказу МОЗ України № 798, в частині хірургічної та гігієнічної обробки рук медичного персоналу , та встановлено факт неналежного надання медичної допомоги пацієнтці. Зазначені обставини могли слугувати причиною внутрішньо-лікарняної інфекції, виявленої у [PERSON] , яка з 21.03.2018 по 29.03.2018 р. перебувала в акушерському відділенні Покровської ЦРЛ. Просили відмовити в задоволенні позовних вимог. Представник відповідача Покровської ЦРЛ надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позивачка [PERSON] у період з 26.01.2004 року по 13.07.2018 року працювала в Покровській ЦРЛ на посаді завідуючої акушерським відділенням Перинатального центру 11 рівня Покровській ЦРЛ . Відповідно до вимог Розділу 4 Посадової інструкції завідувач відділенням несе відповідальність за якість надання медичної допомоги хворим. 02.04.2018 року на адресу Покровської ЦРЛ надійшла скарга пацієнтки [PERSON] на неналежне надання їй медичної допомоги з боку лікарів [PERSON] та [PERSON] , що призвело до погіршення її стану здоров`я. Одним з пунктів у скарзі було зазначено про порушення позивачем правил гігієни-прийняття пологів з довгими нарощеними нігтями. За фактами, викладеними у скарзі [PERSON] , наказом в. о. головного лікаря Покровської ЦРЛ від 12.04.2018 року № 01/05/145 створено комісію та призначено проведення службового розслідування. Внаслідок проведеного службового розслідування комісія прийшла до висновку про невиконання з боку зав. акшуреським відділенням Покровської ЦРЛ Паніотовою Г.Г. Правил профілактики внутрішньо лікарняної інфекції в хірургічних стаціонарах Покровської ЦРЛ, затверджених 30.06.2017 року головним лікарем Покровської ЦРЛ, вимоги наказу МОЗ від 21.09.2010 року № 798 « Про затвердження методичних рекомендацій «Хірургічна та гігієнічна обробка рук медичного персоналу», встановлено зниження з її боку контролю за діями співробітників відділення, за якістю ведення медичної документації та надання медичної допомоги, що не відповідає вимогам посадової інструкції відповідно до посади, яку вона займає. Під час проведення засідання комісії заступником головного лікаря Покровської ЦРЛ Перясловою [PERSON] В. були озвучені правила профілактики внутрішньої лікарняної інфекції в хірургічних стаціонарах Покровської ЦРЛ, затверджені 30.06.2017 року головним лікарем Покровської ЦРЛ, а також зроблено зауваження [PERSON] стосовно довжини нігтів. Висновками комісії підтверджено факти: наявність довгих нігтів у зав. акушерським відділенням Паніотовой [PERSON] . під час виконання своїх обов`язків, та здійснення неналежного контролю за надання медичної допомоги пацієнтам в післяпологовому періоді, ведення медичної документації та рекомендовано застосувати до [PERSON] дисциплінарне стягнення відповідно до норм діючого законодавства, тобто її провину у вчиненні дисциплінарного проступку доведено у встановленому Законом порядку. Внаслідок вчинення позивачкою дисциплінарного проступку , наказом головного лікаря Покровської ЦРЛ № 01-05/209 від 02.07.2018 року до завідуючої акушерським відділенням Перинатального центру 11 рівня у складі Покровської ЦРЛ Паніотової Г.Г. застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Вважають, що [PERSON] головного лікаря Покровської ЦРЛ при прийнятті оскаржуваного наказу діяла в межах своїх повноважень та строків, наданих їй діючим законодавством та дотримала встановлений порядок притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Щодо вимоги позивача про визнання недійсним протоколу засідання клініко-експертної комісії недійсним, то вважають, що обраний позивачем спосіб захисту своїх цивільних прав в цієї частини не відповідає вимогам діючого законодавства, оскільки протокол є лише технічним документом, в якому фіксується хід та результати засідання КЕК, який сам по собі не породжує будь-яких юридичних наслідків; документом, який містить в собі відповідні висновки за результатами проведення клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування, є не протокол, а висновок, форма якого передбачена наказом МОЗ від 05.02.2016 року № 69 « Положення про клініко-експертну комісію МОЗ Автономної Республіки Крим, структурних підрозділів з питань охорони здоров`я обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій». Просили відмовити в задоволенні позовних вимог , у тому числі в частині стягнення судових витрат. В судовому засіданні позивачка, представник позивачки підтримали позовні вимоги, наполягали на їх задоволенні. Представники відповідача Департаменту охорони здоров» я Донецької обласної державної адміністрації Філіппова Н.Г., [PERSON] , [PERSON] в судовому засіданні підтримали відзив на позовну заяву, в задоволенні позовних вимог просили відмовити. Відповідач [PERSON] нештатний член клініко-експертної комісії в судове засідання не з`явився, просив справу слухати у його відсутність ( а. с. 3 том 2). Представник відповідача Покровської ЦРЛ Янюк В.Ю [PERSON] в судовому засіданні в задоволенні позовних вимог просив відмовити, підтримав наданий ним відзив на позовну заяву. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що з 21.03.2018 по 29.03.2018 рік перебувала в акушерському відділенні Покровської ЦРЛ. Під час лікування на її скарги медперсонал не реагував, не була надана належним чином медична допомога, внаслідок чого у неї мало місце загострення стану здоров`я, і вона була відправлена до гінекологічного відділення. Первинний її огляд проводила [PERSON] , з нарощеним манікюром, в рукавичках. Погіршення свого стану здоров`я вона пов`язує з неналежним наданням медичної допомоги саме в акушерському відділенні, в подальшому просила справу закінчити слуханням у її відсутність. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що під час притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності вона виконувала обов`язки головного лікаря Покровської ЦРЛ. До позивачки [PERSON] було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення посади завідуючої акушерським відділенням Перинатального центру 11 рівня у складі Покровської ЦРЛ. Дисциплінарний проступок полягав в невиконання позивачкою вимог наказів МОЗ, зокрема щодо встановлення факту наявності довгих нігтів у зав. акушерським відділенням Паніотовой [PERSON] та неналежного з її боку нагляду за пацієнтами в післяпологовий період. Під час проведення засідання комісії нею було зроблено зауваження [PERSON] стосовно довжини нігтів. Вважає застосування дисциплінарного стягнення правомірним та таким, що відповідає нормам діючого законодавства. Просила відмовити в задоволенні позовних вимог. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що в квітні 2018 року від [PERSON] надійшла скарга у зв`язку з неякісним наданням з боку лікарів [PERSON] , [PERSON] медичної допомоги. В ході службового розслідування висновків КЕК виявлені факти порушень з боку позивачки наказів МОЗ № 181, № 798, № 236 з приводу хірургічної та гігієнічної обробки рук медичного персоналу, зокрема встановлено факт виконання позивачкою [PERSON] обов`язків лікаря - акушер-гінеколога з нарощеним манікюром. Згідно розділу медицини акушерське-гінекологічне відділення відноситься до відділу хірургії, тому наявність у медперсоналу манікюру заборонено. Виконуючим обов`язки головного лікаря [PERSON] В. були зроблені на адресу позивачки зауваження з цього приводу. На засіданні комісії позивачка також була з нарощеним манікюром. Головному лікарю необхідно було пересвідчитись в наявності складу правопорушення, тому перед застосуванням дисциплінарного стягнення необхідно було дочекатись висновків КЕК. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що є лікарем Покровської ЦРЛ. У зв`язку з поданням скарги [PERSON] було проведено службове розслідування, проводили дослідження біоматеріалів для того, щоб знайти джерело інфекції, виявленої у [PERSON] , діагноз був встановлений після гістології. Факт наявності у [PERSON] нарощеного манікюру був встановлений, позивачка на засідання комісії прийшла з нарощеним манікюром. З боку [PERSON] вбачається порушення вимог наказів МОЗ № 798, № 236. Свідок \~ [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що працює акушер-гінекологом Покровської ЦРЛ. Предметом службового розслідування було розгляд скарги [PERSON] з приводу надання їй неякісної медичної допомоги та дотримання позивачкою вимог наказів МОЗ № 798, № 236 в частині гігієнічної обробки рук. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що працює лікарем акушер-гінекологом Покровської ЦРЛ. Підтвердила той факт, що на засіданні комісії, де була присутня [PERSON] , у [PERSON] були нарощені нігті ,покриті гель-лаком. Комісією виявлено факт порушення позивачкою правил ведення медичної документації. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що була ознайомлена з двома скаргами [PERSON] , за наслідками яких було проведено службове розслідування. [PERSON] оглядала вона разом з [PERSON] . Виявлені наявність у [PERSON] підвищеної температури, запалювального аналізу крові пояснили як реакцію організму на пологи. Була свідком того, що у позивачки був нарощений манікюр з гель-лаком. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що була секретарем на засіданні КЕК, на якому розглядалась скарга [PERSON] щодо надання їй медичної допомоги неналежної якості. На засіданні комісії [PERSON] акцентувала увагу на тому, що у завідуючої відділенням, яка приймала пологи, був гелевий манікюр. При розгляді скарги членами комісії було виявлено порушення з боку [PERSON] у вигляді неналежного здійснення контролю за веденням медичної документації, а також порушення наказів МОЗ, про що було внесено до протоколу засідання комісії. \~ \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що приймав участь у службовому розслідуванні за скаргою [PERSON] На засідання комісії була присутня [PERSON] , з гелевим манікюром та довгими нігтями. Вказана обставина свідчить про порушення [PERSON] наказів МОЗ № 798,234. Також виявлено порушення з боку [PERSON] в частині здійснення контролю за веденням медичної документації. Ухвалою суду від 07.08.2018 року справа призначена до розгляду в спрощеному порядку, оскільки вказаний спір виник з трудових відносин, що відповідає ч. 4 ст. 19 ЦПК України. Ухвалою суду від 13.02.2019 року призначено судова-медична експертиза, провадження по справі зупинено. Ухвала суду від 13.02.2019 року експертною установою невиконана у зв`язку з несплатою позивачкою витрат за її проведення та ухвалою суду від 19.12.2019 року провадження по справі відновлено. Суд, вислухавши пояснення позивача, представника позивача, представників відповідача, третьої особи, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, приходить до наступного. Позивач [PERSON] у період з 26.01.2004 року по 13.07.2018 року працювала в Покровській ЦРЛ на посаді завідуючої акушерським відділенням Перинатального центру 11 рівня у складі Покровської ЦРЛ, а з 13.07.2018 року за її заявою наказом в. о. головного лікаря № 245 к переведена на посаду лікаря акушер-гінеколога з екстреної допомоги відділення сумісного перебування матері та дитини Перинатального центру 11 рівня у складі Покровської ЦРЛ.( а. с. 147 том 1) . Як встановлено в судовому засіданні 02.04.2018 року на адресу Покровської ЦРЛ надійшла скарга [PERSON] на неналежне надання їй медичної допомоги з боку лікарів [PERSON] ( а. с. 152 том 1). Наказом в. о. головного лікаря Покровської ЦРЛ від 12.04.2018 року № 01/05/145 створено комісію та призначено проведення службового розслідування ( а. с. 151). Відповідно до протоколу засідання комісії по проведенню службового розслідування Покровської ЦРЛ від 23.04.2018 року, комісія прийшла до таких висновків: 1. Правила профілактики внутрішньо лікарняної інфекції в хірургічних стаціонарах Покровської ЦРЛ, затверджених 30.06.2017 року головним лікарем Покровської ЦРЛ, Наказ МОЗ № 798 від 21.09.2010 року « Про затвердження методичних рекомендацій «Хірургічна та гігієнічна обробка рук медичного персоналу» зав. відділенням [PERSON] , не виконуються. 2. В історії вагітності відсутній опис стану швів, нагляд за швами, відсутній в щоденниках, додатках № 3 (післяпологовий мед. огляд) та при виписці, що дає підстави вважати, що контроль за діями співробітників відділення, за якістю ведення медичної документації та надання медичної допомоги ними з боку [PERSON] , як завідуючої відділенням, критично знижений та не відповідає вимогам посадової інструкції відповідно до посади. 3. Підтвердився факт наявності у зав. акушерським відділенням Паніотовой Г.Г. довгих нігтів з манікюром та неналежний нагляд в післяпологовому періоді ( а. с. 169 том 1), та запропоновано в. о. головного лікаря Покровської ЦРЛ прийняти відповідні заходи, в межах своїх повноважень та рамках діючого законодавства, у вигляді дисциплінарного стягнення по відношенню до завідуючої акушерським відділенням Перинатального центру Паніотовій Г.Г. з причини підтвердження фактів, зазначених в скарзі [PERSON] ( а. с. 169). Наказом в.о.\~головного лікаря\~ Покровської\~ЦРЛ за\~№ 01-05/209\~від \~02.07.2018 року на зав. акушерським відділенням Паніотову Г.Г. за невиконання наказу МОЗ України від 21.09.2010 року № 798 « Про затвердження методичних рекомендацій «Хірургічна та гігієнічна обробка рук медичного персоналу» , а саме п. 2.1-персонал закладу охорони здоров`я слідкує за чистотою своїх рук - нігті коротко підстрижені у рівень з кінчиками пальців без покриття лаком та тріщин на поверхні нігтів, без накладних нігтів; вимог Правил профілактики внутрішньо лікарняної інфекції в хірургічних стаціонарах Покровської ЦРЛ, затверджених 30.06.2017 року (ознайомлена на щоденній оперативній нараді керівника-завідувача ПЦ 22.08.2017 року під підпис) п. 1 б) 1- нігті мають бути короткими і не бути штучними; - вимог наказу МОЗ № 181 від 04.04.2008 року « Про затвердження методичних рекомендацій «Епідеміологічний нагляд за інфекціями області хірургічного втручання та їх профілактика» п. 6.1.1 п/п б1.1- нігті мають бути короткими і не бути штучними; - вимог посадової інструкції зав. акушерським відділенням, а саме п. 2 Завдання та обов`язки ( п. п. 2.1,2.2,2.8,2.15)- зниження контролю за діями співробітників відділення за якістю ведення медичної документації, надання медичної допомоги ними з боку [PERSON] , яка є зав. акушерським відділенням, п. 4.1- якість надання медичної допомоги хворим (вагітним), п.4.4- забезпечення належного санітарно-гігієнічного та протиепідемічного режиму відділення, на підставі протоколу засідання клініко-експертної комісії з експертизи та організації медичної допомоги [PERSON] в умовах перинатального центру у складі Покровської ЦРЛ від 18.05.2018 року оголошено зав. акушерським відділенням Паніотовій Г.Г.- дисциплінарне стягнення догану. ( а.с. 17, 37 том 1). \~Підставою для застосування дисциплінарного стягнення, як зазначено в наказі, є протокол засідання клініко-експертної комісії з експертизи та організації медичної допомоги [PERSON] в умовах перинатального центру у складі Покровської ЦРЛ від 18.05.2018 року, який отриманий Покровською ЦРЛ 18.06.2018 року. ( а.с. 37 том 1). Звертаючись до суду з позовними вимогами про визнання протоколу засідання клініко-експертної комісії експертизи якості та організації медичної допомоги [PERSON] від 18.05.2018 року недійсним, позивачкою зазначені такі підстави для визнання його недійсності, як: -факт проведення такого засідання комісії є недостатнім лише за скаргою пацієнта, в даному випадку [PERSON] ; -засідання комісії відбулося незаконно, всупереч наказу МОЗ № 69 від 05.02.2016 року, складено не уповноваженим на те особами ,без надання експертного висновку; -висновки комісії не відповідають фактичним обставинам справи. Щодо заявлених в цій частині позовних вимог суд зазначає наступне. Згідно Положення про клініку-експертну комісію Міністерства охорони здоров`я України, затвердженого Наказом МОЗ України № 69 від 05.02.2016 року клініко експертна комісія МОЗ України є консультативно-дорадчим органом, діючим на постійній або тимчасовій основі, що утворюється для колегіального розгляду звернень фізичних та юридичних осіб, правоохоронних органів щодо клініко-експертних питань профілактики, діагностики, медичного лікування, реабілітації , оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування за конкретними випадками у закладах охорони здоров`я незалежно від форми власності та підпорядкування, а також ФОП, що проводять господарську діяльність.( а.с. 56-61 том 2) Згідно п. 3 Положення клініко-експертна оцінка якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування КЕК МОЗ проводиться після розгляду скар КЕК МОЗ АР Крим, структурних підрозділів з питань охорони здоров`я, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій Згідно п. 4 Рішення про утворення або ліквідацію КЕК МОЗ,її кількісний та персональний склад затверджується наказами МОЗ. Згідно п. 2 Розділу11 Положення клініко-експертна оцінка якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування проводиться у випадках смерті пацієнтів, розбіжності встановлення діагнозів, недотримання ЗОЗ або ФОП стандартів медичної допомоги та медичного обслуговування, клінічних локальних протоколів, табелів матеріально-технічного оснащення, а також у випадках, що супроводжувалися скаргами заявника або особи, яка представляє його інтереси. Згідно п. 4 Розділу 11 Положення за результатами проведеної клініко-експертної оцінки якості надання допомоги та медичного обслуговування складається Експертний висновок за формою за формою, наведеною у додатку до Порядку контролю якості медичної допомоги, затвердженого наказом МОЗ від 28.09.2012 № 752, зареєстрованого в МЮ 28.11.2012 р за № 1996/22308. Згідно п. 8 Положення персональний склад КЕК МОЗ затверджується наказом МОЗ. Згідно п. 11 Положення протокол засідання КЕК МОЗ підписується секретарем та головою. Згідно п. 21, п. 22 Положення за результатами клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування експерти КЕК МОЗ надають до структурного підрозділу МОЗ, який є відповідальним за організацію та координацію діяльності КЕК МОЗ, експертний висновок, який підписується усіма членами комісії. Згідно п. 26 Положення висновок КЕО може бути оскаржено в установленому законодавством порядку. ( а. с. 56-61 том 2). Наказом № 171 від 30.03.2016 року Департаменту охорони здоров`я Донецької обласної державної адміністрації від 30.03.2016 року «Про впровадження наказу Міністерства охорони здоров`я України від 05.02.2016 року № 69» затверджено Положення про клініко-екпертну комісію департаменту охорони здоров`я облдержадміністрації та персональний склад клініко-експертної комісії ( а. с. 66). Згідно Положення\~про клініко-експертну\~комісію департаменту\~охорони здоров`я\~облдержадміністрації,\~затвердженого Наказом\~департаменту охорони\~здоров`я облдержадміністрації\~від 30.03.2016\~р.\~№ 171 клініко експертна комісія департаменту охорони здоров`я є консультативно-дорадчим органом, діючим на постійній або тимчасовій основі, що утворюється для колегіального розгляду звернень фізичних та юридичних осіб щодо клініко-експертних питань надання медичної допомоги та медичного обслуговування за конкретними випадками у закладах охорони здоров`я ( а. с. 68). У зв`язку з надходженням до департаменту охорони здоров`я звернення [PERSON] щодо неналежного надання їй медичної допомоги при пологах та у післяпологовому періоді в умовах перинатального центру у складі Покровської ЦРЛ Наказом Департаменту охорони здоров`я № 392 від 10.05.2018 року клініко-експертну комісію зобов`язано провести оцінку якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування [PERSON] шляхом експертизи первинної облікової документації, клінічних питань профілактики, діагностики та лікування, наявності відповідної кваліфікації спеціалістів за напрямом надання медичної допомоги та медичного обслуговування відповідно до вимог клінічних протоколів надання медичної допомоги, нормативно-правових актів у сфері охорони здоров`я; залучити до роботи у складі Комісії в якості експерта головного позаштатного спеціаліста з акушерства і гінекології ДОЗ облдержадміністрації, кандидата медичних наук асистента кафедри акушерства та гінекології Донецького НМУ Ханчу Ведіра Олександровича ( а. с. 63). Як вбачається з матеріалів справи, засідання клініко-експертної комісії з експертизи якості та організації медичної допомоги [PERSON] в умовах перинатального центру проведено у складі членами комісії Філіппової Н.Г. голова комісії, [PERSON] та за участю позаштатного спеціаліста з акушерства і гінекології департаменту охорони здоров`я експерта Ханча Ф.О., тобто уповноваженими особами, що відповідає Наказу МОЗ України № 69 та Наказам Департаменту охорони здоров`я № 392 від 10.05.2018 року та № 171 від 30.03.2016 року ( а. с. 34, 63-74). \~ \~ \~ \~ \~ Засідання\~КЕК \~було проведено\~після надання\~медичних документів\~щодо пацієнтки\~ [PERSON] \~та протоколу\~засідання комісії\~ службового\~розслідування \~ [PERSON] ,\~що відповідає\~п.\~3\~Положення про\~клініко-експертну\~комісію МОЗ\~України. Згідно протоколу засідання клініко-експертної комісії з експертизи якості та організації медичної допомоги [PERSON] на підставі звернення [PERSON] до департаменту охорони здоров`я облдержадміністрації від 0-3.05.2018 року та наданих первинних медичних документів: історії вагітності та пологів вагітної [PERSON] № 314( ф.096/о); копії карти стаціонарного хворого № 2272/22 пацієнтки [PERSON] , копії карти стаціонарного хворого № 2272/22 пацієнтки [PERSON] , медичної карти новонародженого № 244/314, індивідуальної карти вагітної та породіллі [PERSON] , копії протоколу засідання комісії службового розслідування від 23.04.2018 року, приймаючи до уваги наказ МОЗ від 10.05.2007 року № 234, дату госпіталізації в акушерське відділення -21.03.2018 року; дату пологів 22.03.2018 року; виписки з акушерського відділення 29.03.2018 року та дату госпіталізації в гінекологічне відділення 30.03.2018 року з діагнозом післяпологова крововтрата, розходження швів, комісією припущено, що гнійно-запальне захворювання виникло у [PERSON] під час її перебування в акушерському стаціонарі. ( а.с. 34-35); Згідно протоколу засідання КЕК зроблені висновки: - в акушерському відділенні Покровської ЦРЛ порушуються правила профілактики внутрішньолікаряної інфекції в хірургічних стаціонарах Покровської ЦРЛ; - медична документація велась з порушенням вимог наказів МОЗ України від 14.02.2012 року № 110 « Про затвердження форм первинної облікової документації та інструкцій щодо їх заповнення, що використовуються у закладах охорони здоров`я незалежно від форми власності та підпорядкування» та від 21.01.2016 року № 29 « Про внесення змін до первинних облікових форм та інструкцій щодо їх заповнення»; - завідуюча акушерським відділенням [PERSON] не використовує вимоги наказу МОЗ України від 21.09.2010 року № 798 « Про затвердження методичних рекомендацій « Хірургічна та гігієнічна обробка рук медичного персоналу»; - методами, доступними комісії, встановити чи спростувати факт використання методу Крістеллера, під час пологів у [PERSON] неможливо; - під час надання медичної допомоги [PERSON] в акушерському відділенні Перинатального центру 21.03.2018 року по 29.03.2018 року мало місце неякісне спостереження за станом породіллі та, як наслідок, недооцінка стану пацієнтки, що призвело до несвоєчасної діагностики ускладнень, які могли призвести до акушерського сепсису та материнської смертності. ( а. с. 36) - запропоновано вирішити питання відповідності займаній посаді завідуючої акушерським відділенням Паніотової Г. [PERSON] ( а. с. 36 том 1). Протокол засідання комісії підписано головою комісії та її членами ( а. с. 34-36 том) \~ \~ \~ \~ Відповідно до п. 4 розділу 1 Положення за результатами проведеної клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування складається Експертний висновок за формою, наведеною у додатку 4, затвердженого наказом департаменту охорони здоров`я облдержадміністрації від 30.03.2016 року № 171 « Про впровадження наказу Міністерства охорони здоров`я України від 05.02.2016 року № 69», який затверджується висновком за результатами клініко-експертної оцінки КЕК за формою, наведеною у додатку 5, затвердженого наказом департаменту від 30.03.2016 року № 171 ( а. с. 68). Згідно експертного висновку головного позаштатного спеціаліста з акушерства і гінекології департаменту охорони здоров`я облдержадміністрації Ханча Ф. [PERSON] . медична документація велась з порушенням вимог наказів МОЗ України від 14.02.2012 року № 110 « Про затвердження форм первинної облікової документації та інструкцій щодо їх заповнення, що використовуються у закладах охорони здоров`я незалежно від форми власності та підпорядкування» та від 21.01.2016 року № 29 « Про внесення змін до первинних облікових форм та інструкцій щодо їх заповнення»; в партограмі відсутні дані, які характеризують перейми (частота, тривалість та інтенсивність); в історії вагітності та пологів вагітної Бєляєвої № 314 відсутні дані щодо використання під час пологів методу Крістеллера, тому встановити чи спростувати цей факт не уявляється можливим; під час\~надання медичної\~допомоги [PERSON] \~в акушерському\~відділенні Перинатального\~центру з\~21.03.2018\~року по\~29.03.2018\~року мало\~місце неякісне\~спостереження за\~станом породіллі\~та,\~як наслідок\~,\~недооцінка стану\~пацієнтки,\~що призвело\~до несвоєчасної\~діагностики ускладнень\~та призначення\~відповідного лікування ( а. с. 59-60). Згідно висновків клініко-експертної комісії щодо перевірки звернення [PERSON] , висновками комісії встановлено: в акушерському відділенні Покровської ЦРЛ порушуються правила профілактики внутрішньо лікарняної інфекцій в хірургічних стаціонарах Покровської ЦРЛ; медична документація велась з порушенням вимог наказів МОЗ України від 14.02.2012 року № 110 « Про затвердження форм первинної облікової документації та інструкцій щодо їх заповнення, що використовуються у закладах охорони здоров`я незалежно від форми власності, та підпорядкування» та від 21.01.2016 р. № 29 « Про внесення змін до первинних облікових форм та інструкцій щодо їх заповнення»; завідуюча акушерським відділенням [PERSON] ігнорує вимоги наказу МОЗ України від 21.09.2010 року № 798 « Про затвердження методичних рекомендацій «Хірургічна та гігієнічна обробка рук медичного персоналу»; методами доступними Комісії встановити чи спростувати факт використання методу Крістеллера під час пологів у Бєляєвій неможливо; під час надання медичної допомоги [PERSON] в акушерському відділенні Перинатального центру ( 21.03.2018 по 29.03.2018 року) мало місце неякісне спостереження за станом породіллі та як наслідок недооцінка стану пацієнтки, що призвело до несвоєчасної діагностики ускладнень, які могли призвести до акушерського сепсису та материнської смертності( а. с. 61-62). За невиконання лікарем акушер-гінекологом [PERSON] . Наказу МОЗ України № 798, та відсутність контролю за виконанням даного наказу в акушерському відділенні ,що призвело до виникнення гнійно-септичних ускладнень у породіллі [PERSON] , з метою усунення недоліків, запропоновано [PERSON] притягнути до дисциплінарної відповідальності ( а. с. 61-62). Протокол клініко-експертної комісії - є технічним документом, в якому фіксується хід та результати засідання КЕК, який сам по собі не породжує будь-яких юридичних наслідків. Відповідно до п. 26 Розділу 1У Положення про клініко-експертну комісію саме висновок КЕО може бути оскаржено в установленому законодавством порядку. Позовні вимоги щодо скасування висновків КЕО позивачкою не заявлялись. Не зазначення в протоколі секретаря комісії , в даному випадку,не впливає на висновки КЕК. Окрім цього, стосовно заявлених позовних вимог в цій частині саме до Департаменту охорони здоров`я, суд вважає за необхідним зазначити наступне. Частиною 2 Наказу №69 від 05 лютого 2016 року (далі Наказ №69) визначено, що Управління ліцензування та якості медичної допомоги МОЗ України є відповідальним за організацію роботи, координацію та контроль діяльності клініко-експертних комісій у МОЗ України та адміністративно-територіальних одиницях. Частиною 6 Наказу № 69 визначено, що МОЗ України здійснює координаційну, консультативну та дорадчу функції з питань організації роботи КЕК. Звертаючись до суду позивач визначив відповідачем Департамент охорони здоров`я Донецької обласної державної адміністрації, обґрунтовуючи це тим, що саме Департаментом була створена КЕК. В разі незгоди позивачки з порядком проведення засідання КЕК, його висновків позовні вимоги з цього приводу повинні бути подані до Управління ліцензування та якості медичної допомоги МОЗ України, оскільки воно є відповідальним за організацію роботи, координацію та контроль діяльності клініко-експертних комісій у МОЗ України та адміністративно-територіальних одиницях. Позовні вимоги в частині визнання недійсним протоколу КЕК заявлені до Департаменту МОЗ як до неналежного відповідача. Суд вважає необхідним зазначити , що позивачкою акцентується увага на той факт, що саме протокол КЕК був підставою для прийняття відповідачем Покровської ЦРЛ наказу № 01-05/209 від 02.07.2018 року про застосування дисциплінарного стягнення, засіданням комісії встановлено факт порушення нею трудових обов`язків, тому заявлені вимоги про визнання недійсним протоколу, розглядались судом відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 01.03.2013 року « Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», оскільки стосуються захисту порушеного трудового права працівника. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути : 1)\~визнання права;\~2)\~визнання правочину\~недійсним;\~3)\~припинення дії,\~яка порушує\~право;\~4)\~відновлення становища,\~яке існувало\~до порушення;\~5)\~примусове виконання\~обов`язку\~в натурі; 6)\~зміна правовідношення;\~ \~ \~7)\~припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Отже, такий спосіб захисту як визнання протоколу засідання КЕК недійсним, який не є правочином або актом органу державної влади, та не породжує будь-яких юридичних наслідків, не передбачений законом, тому позовні вимоги в частині визнання протоколу клініко-експертної комісії недійним задоволенню не підлягають саме з цієї підстави. Що стосується позовних вимог про визнання незаконним та скасування наказу Покровської ЦРЛ про застосування дисциплінарного стягнення за № 01-05/209 від 02.07.2018 року, то суд виходить з наступного. Як зазначено вище, наказом в.о. головного лікаря Покровської ЦРЛ №1-05/209 від 02.07.2018 року, до [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, а підставою для прийняття такого наказу слугував протокол засідання клініко-експертної комісії з експертизи та організації медичної допомоги [PERSON] в умовах перинатального центру у складі Покровської ЦРЛ від 18.05.2018 року, який отриманий Покровською ЦРЛ 18.06.2018 року. Звертаючись до суду з вказаними вимогами позивачкою зазначається незаконним цей наказ, оскільки в, за її думкою, в її діях відсутній склад дисциплінарного проступку. Представник відповідача Покровської ЦРЛ в судовому засіданні пов`язує накладення на [PERSON] дисциплінарного стягнення у зв`язку з неналежним виконанням останньою своїх службових обов`язків під час перебування [PERSON] в акушерському відділенні, зокрема обов`язків щодо здійснення контролю за веденням медичної документації, невиконанням вимог МОЗ, і як наслідок встановлення у [PERSON] внтурішньо-лікарняної інфекції. Позивачка заперечує з цього приводу, пояснюючи при цьому, що не повинна виконувати наказ МОЗ № 798, медичну допомогу надавала належної якості, медичну документацію вела належним чином. Відповідно до вимог ч.1\~\~ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана;2) звільнення. Згідно положень\~\~ст.149 КЗпП України стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівнику під розписку. Відповідно до ч.1\~ст. 148 КЗпП України\~дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявлення проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Статтею 149 КЗпП України\~передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язиків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Аналогічні правові позиції викладені в постановах ВСУ від 27.06.2018 року у справі № 664/2820/15ц, від 23.01.2019 року в справі № 572/1644/17ц. Згідно п. п. 3.5,3.6 Посадової Інструкції головного лікаря Покровської ЦРЛ головний лікар має право заохочувати та накладати стягнення на персонал; видавати накази та розпорядження ( а. с. 134 ). Розпорядженням в. о. Покровського міського голови № 134 рв в. о. головного лікаря Покровської ЦРЛ Шутько С.Л. надано частину щорічної основної відпустки терміном на 12 календарних днів та 7 днів додаткової за ненормований робочий день з 25.06.2018 року; виконання обов`язків в. о. головного лікаря Покровської ЦРЛ з 25.06.2018 року по 14.07.2018 року покладено на заступника головного лікаря з медичної частини Переяслову В.В. ( а. с. 136). Як вбачається з матеріалів справи наказ про накладення дисциплінарного стягнення від 02.07.2018 року виданий та підписаний уповноваженою на то особою в. о. головного лікаря Переясловою В.В. ( а. с. 37 том 1). Згідно п. п. 12 абз. 5 розділу у Статуту Покровської ЦРЛ, затвердженого рішенням міської ради 12.12.2017 року за № 7/47-8 члени трудового колективу зобов`язані бездоганно виконувати функціональні обов`язки, вимоги чинного законодавства та цього Статуту, правил внутрішнього трудового розпорядку. ( а. с. 116-124 том 1). Згідно Правил внутрішнього трудового розпорядку працівників Покровської ЦРЛ, затверджених загальними зборами трудового колективу Красноармійської ЦРЛ, працівники ЦРЛ зобов`язані дотримуватись трудового розпорядку ; працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу; дотримуватись професійних обов`язків медичних і фармацевтичних працівників.( а. с. 126). Розділом 11 Правил передбачено умови настання відповідальності за порушення трудової дисципліни, види дисциплінарних стягнень. Зокрема, за порушення трудової дисципліни тягне за собою вжиття заходів дисциплінарного стягнення або громадського впливу. За порушення трудової дисципліни до працівника може застосовано тільки один з таких видів стягнення : догана або звільнення. Дисциплінарні стягнення застосовуються адміністрацією лікарні. ( а. с. 125-130). У своєї діяльності під час виконання своїх обов`язків [PERSON] повинна керуватись вимогами Статуту, Привалами внутрішнього трудового розпорядку лікарні, посадовою інструкцією. Відповідно до Посадової інструкції завідувача акушерським відділенням Перинатального центру 11 рівня у складі Покровської ЦРЛ Паніотової Г.Г., затвердженої головним лікарем Покровської ЦРЛ 31.07.2017 року, з якою остання ознайомлена, в п. 2 зазначено, що завідувач акушерським відділенням забезпечує надання якісної медичної допомоги населенню відповідно до затвердженого наказом по Покровській ЦРЛ № 01-05/296 від 26.12.2016 року Положення про Перинатальний центр м. Покровськ у складі Покровської ЦРЛ ( п.2.1); здійснює безпосереднє керівництво діяльністю підпорядкованого йому медичного персоналу і несе повну відповідальність за якість і культуру медичного обслуговування вагітних, роділь, породіль ( п.2.2); основною метою діяльності завідувача відділенням є організація надання кваліфікованої стаціонарної акушерсько-гінекологічної допомоги ( п. 2.5); забезпечує організацію обстеження і лікування вагітних, роділь і породіль на сучасному рівні досягнень медичної науки і техніки ( п. 2.6); забезпечує налужну розстановку та організації праці (п.2.8) забезпечує належний рівень організації надання невідкладної допомоги ( п. 21); контролює ведення медичної документації ( п. 2.15);проводить невідкладну екстрену допомогу жінкам та новонародженим згідно кваліфікаційним вимогам ( п. 2.18) Відповідно до вимог Розділу 4 Посадової інструкції завідувач відділенням несе відповідальність за якість надання медичної допомоги хворим ( п. 4.1), забезпечує належне санітарно- гігєнічний та протиепідемічний режим відділення ( п.4.4). ( а. с. 148-149). Згідно розділу 5 посадової інструкції завідувач відділенням повинен використовувати в своєї роботі законодавство України, нормативні акти МОЗ України, органів охорони здоров`я, рішення медичних рад, методичні рекомендації, чинне законодавство про охорону здоров`я, методики виконання акушерських та ургентних гінекологічних операцій і маніпуляцій, а також реанімації. Згідно Інструкції з організації проведення комплексу профілактичних заходів щодо виникнення внутрішньо-лікарняних інфекцій в акушерських стаціонарах, затвердженого Наказом МОЗ № 234 від 10.05.2007 року внутрішньолікарняна інфекція (далі - ВЛІ) - будь-яке клінічно виражене інфекційне захворювання, яке виникло в пацієнта протягом перебування в акушерському стаціонарі або протягом 7 діб після виписки з нього, а також у медичного персоналу, яке виникло внаслідок його роботи в акушерському стаціонарі. Інфекція вважається\~внутрішньолікарняною у\~разі набуття її у лікувальному закладі. Комісією службового розслідування , проведеного на підставі наказу Покровської ЦРЛ від 12.04.2018 року за скаргою [PERSON] встановлено, що факт інфекційних ускладнень , який був виявлений у породіллі, відноситься до внутрішньо- лікарняної інфекції ( а.с. 168-169 том 1); на підставі медичних документів, було також зроблено припущення того, що гнійне запальне захворювання виникло у [PERSON] під час перебування нею в акушерському стаціонарі з 21.03.2018 р. по 29.03.2019 р. ( а. с. 168 том 1) , та встановлено причину [PERSON] невиконання вимог наказів МОЗ з боку позивачки, неналежний нагляд з її боку в післяпологовому періоді за пацієнткою та неналежне ведення медичної документації. \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно\~до п.\~2.3\~Інструкції безпосередньо у відділеннях відповідальність за організацію комплексу профілактичних заходів, виявлення, повну реєстрацію та облік всіх форм ВЛІ покладається на завідувачів відділень. Відповідно до п. 2.16. Інструкції персонал акушерського стаціонару несе відповідальність за невиконання вимог нормативних актів, санітарних норм та гігієнічних правил\~згідно з\~чинним законодавством\~України.\~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно Правил профілактики внутрішньо лікарняних інфекцій у хірургічних стаціонарах Покровської ЦРЛ, затверджених головним лікарем Покровської ЦРЛ, нігті мають бути короткими і не бути штучними».( а.с. 158-160). \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно Методичних\~рекомендацій «Хірургічна\~та гігієнічна\~обробка рук\~медичного персоналу»,\~затверджених наказом\~МОЗ 21.09.\~2010\~№ 798\~п.\~ 2.1 « Персонал закладу охорони здоров`я слідкує за чистотою своїх рук. Рекомендується, щоб нігті були коротко підстрижені у рівень з кінчиками пальців, без покриття лаком та тріщин на поверхні нігтів, без накладних нігтів.». \~ \~ \~Згідно Наказу\~МОЗ України\~ №\~181\~п.6.11\~ :\~«.. нігті мають бути короткими і не бути штучними». Факт наявності манікюра у позивачки [PERSON] під час виконання нею професійних обов`язків, зокрема під час надання медичної допомоги в якості завідуючої акушерським відділенням Покровської ЦРЛ, підтверджено висновками службового розслідування ( а. с. 169 том 1), поясненнями в судовому засіданні третьої особи [PERSON] , свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Даний факт не заперечується і самою позивачкою, яка вважає, наявність такого манікюру є припустимим, оскільки, за її думкою вимоги наказів МОЗ не порушуються. Комісією службового розслідування встановлено, що згідно з додатком № 3 до ф. № 096/0 в післяпологовому періоді не проводився відповідний догляд за станом матки породілля та розривом промежини; в щоденниках не вказаний стан розривів-наявність набряку, яка ступень загоєння, відсутні рекомендації щодо їх лікування; відповідно до даних Покровської міськрайонної філії ДУ «ДОЛЦ МОЗ України» в акушерському відділенні 06.02.2018 р., 27.02.2018р. та 21.03.2018 р. виявлені полі резистентні штами умовно-патогенної флори, що підтверджує можливість виникнення гнійно запального захворювання у [PERSON] під час перебування нею в акушерському відділенні. Факти порушення позивачкою вимог Посадової інструкції ( п.п. 2.1, 2.2, 2.8, 2.15, 4.1, 4.4) в частині неналежного здійснення останньою контролю щодо надання медичної допомоги пацієнтці, ведення медичної документації, невиконання наказів МОЗ України № 181,798 доведені в судовому засіданні, оскільки підтверджені як протоколом засідання комісії службового розслідування Покровської ЦРЛ від 23.04.2018 р., так і висновками КЕК ( а. с. 176 том 1), а також поясненнями в судовому засідання третьої особи [PERSON] , [PERSON] , свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , та не спростовані позивачкою по справі. За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що позивачка [PERSON] неналежне виконувала функціональні обов`язки, які виразились у порушенні нею вимог Посадової інструкції в частині зниження контролю за діями співробітників відділення щодо надання медичної допомоги, здійснення неналженого контролю за якістю ведення медичної документації, порушення вимог наказу МОЗ України № 798 від 21.09.2010 року, наказу МОЗ України № 181 від 04.04.2008 року в частині виконання рекомендацій щодо хірургічної та гігієнічної обробки рук, тому у відповідача Покровської ЦРЛ були всі підстави для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани. При цьому судом враховано ступінь тяжкості вчинено проступку, обставини при яких вчинено проступок. Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Норма статті 148 КЗпП України передбачає обчислення місячного строку для застосування дисциплінарного стягнення з дня виявлення саме проступку як такого. Тобто під виявленням проступку розуміється не лише виявлення факту (певного діяння), а й встановлення працівника, який учинив ці діяння, протиправність цих діянь, вину працівника, наявність шкідливих наслідків, причинного зв`язку між правопорушенням та шкідливими наслідками. Аналогічні правові позиції викладені в постанові ВСУ від 07.10.2018 року в справі № 718/801/17. Як встановлено судом, факт неналежного виконання позивачкою своїх службових обов`язків ( в частині невиконання позивачкою Правил профілактики внутрішньо лікарняної інфекції в хірургічних стаціонарах Покровської ЦРЛ, затверджених 30.06.2017 року, вимог Наказу МОЗ № 798 від 21.09.2010 р., зниження контролю за діями співробітників з приводу надання медичної допомоги та ведення медичної документації) встановлено на засіданні комісії службового розслідування 23.04.2018 року, та рекомендовано в. о. головного лікаря Покровської ЦРЛ прийняти відповідні заходи у вигляді дисциплінарного стягнення. Наказ про застосування дисциплінарного стягнення було прийнято 02.07.2018 року, тобто з порушенням місячного строку з дня виявлення самого проступку. При цьому суд зауважує, що нормами діючого трудового законодавства не передбачено застосування дисциплінарного стягнення в залежності від висновків клініко-експертної комісії. Вданому випадку необхідно встановити лише факт дисциплінарного проступку. Оскільки висновки КЕК лише підтвердили висновки комісії службового розслідування Покровської ЦРЛ щодо наявності в діях позивачки дисциплінарного проступку, який був встановлений 23.04.2018 року внаслідок службового розслідування, доводи представника відповідача про те, що наказ був виданий в межах передбачених законодавством строків, судом до уваги не приймаються. \~ \~ \~ \~ \~ \~За таких\~підстав суд\~приходить до\~висновку про\~наявність підстав\~для задоволення\~позовних вимог\~в частині\~визнання наказу\~в.\~о.\~головного лікаря\~Покровської ЦРЛ\~ за № 01-05/209 від 02.07.2018 року незаконним та його скасування. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 36 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вимога пропорційності присудження судових витрат при частковому задоволенні позову застосовується незалежно від того, за якою ставкою сплачено судовий збір, (наприклад, його сплачено за мінімальною ставкою, визначеною Законом\~№ 3674-VI). Якщо вимогу пропорційності розподілу судових витрат при частковому задоволенні позову точно визначити неможливо (наприклад, при частковому задоволенні позову немайнового характеру), то судові витрати розподіляються між сторонами порівну. Позивачкою при зверненні до суду сплачено 1409,60 грн. судового збору за дві вимоги немайнового характеру (а. с. 1,32 том 1). Отже, з відповідача [PERSON] на користь позивачки необхідно стягнути 704,80 грн. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати покладаються у разі задоволення позову на відповідача; у разі відмови в позові- на позивача; у разі частково задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує у тому числі, чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес, поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи,зокрема подання стороною явно необгрунтованих заяв і клопотань безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо. Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Відповіднобдо ч. 9 ст. 141 ЦПК України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Відповідно до ч. 10 ст. 141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат. Позивачкою в позовні заяві заявлена вимога про стягнення з відповідача судових витрат у розмірі 5000 грн. за надання правової допомоги. В обґрунтування своїх позовних вимог в частині стягнення судових витрат позивачкою надано: договір про надання правової допомоги від 18.05.2018 року ( а. с. 24); додаток до договору від 18.05.2018 року ( а. с. 25 том 1); ордер ( а. с. 26 том 1), копія свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю ( а. с. 27 том 1); договір про надання правової допомоги від 28.06.2018 року ( а. с. 42 том 1); додаток до договору від 28.06.2018 року на підтвердження оплати 5000 грн. (а. с. 43 том 1). Представником відповідача Покровської ЦРЛ заявлено клопотання про стягнення з позивача на користь Покровської ЦРЛ в разі відмови в задоволенні позову 10000 грн. за надання правової допомоги ( а. с. 113). На підтвердження вимог в частині стягнення судових витрат відповідачем надано: договір про надання правової допомоги від 20.09.2017 року ( а. с. 91 том 1), копія свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю ( а. с. 92); ордер ( а. с. 93), додаток № 1 до договору від 20.09.2017 року ( а. с. 181 том 1) ; додаток № 2 до договору від 20.09.2017 року з переліком наданих послуг і витраченого часу ( а. с. 182 том 1); акт про оплату послуг відповідно до Додатку № 1 до Договору від 09.10.2018 року ( а. с. 183 том 1); видатковий касовий ордер від 09.10.2018 року на підтвердження факту оплати послуг ( а. с. 184 том 1). Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому\~\~ законом\~\~ порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Аналогічні позиції викладені в постанові ВСУ від 02.07.2019 року в справі за № 810/795/18. Оскільки витрати позивача на надання правової допомоги не підтверджені належними фінансовими документами, в договорі не зазначено види наданих послуг, їх обсяг, не вказано по якій саме справі надаються послуги, враховуючи той факт, що в суді перебуває декілька справ за позовом [PERSON] , суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в цій частині. Стягнення витрат у зв`язку з наданням правової допомоги з позивачки на користь відповідача Покровської ЦРЛ задоволенню не підлягають відповідно до п.2 ч.2 ст. 141 ЦПК України. \~ \~ \~ \~ \~ На\~підставі викладеного,\~

Outcome: partial