Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-01 00:00:00

Позивачка звернулась суду з вищезазначеним позовом до [PERSON], посилаючись на те, що має у власності житловий будинок за адресою [ADDRESS], в якому проживає разом з дочкою та її дітьми. Позивачка вказує, що 23.11.2016 року коли всі були відсутні вдома прийшов відповідач та почав вибивати замки в вхідних дверях будинку, а також розбив вікно в кімнаті. При зверненні доньки відповідачки з заявою до Бобринецького ВП ГУНП в Кіровоградській області, їй начальником Бобринецького ВП ГУНП в Кіровоградській області була надана відповідь згідно якої, в даному випадку вони вбачають цивільно-правові відносини, та радять з даного приводу звернутися до суду. Також позивачка зазначає, що коли вона звернулась до майстра з приводу ремонту дверей, останній повідомив їй, що вони не підлягають ремонту і тому вона вимушена була замовити нові двері та новий скло пакет, чим їй було завдано збитків на суму 4520,00 грн. Позивачка зазначає, що відповідач частково відшкодував їй завдані ним матеріальні збитки на суму 2000 грн. Крім того позивачка просить стягнути з відповідача моральну шкоду. Позивачка в судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі та просить суд його задовольнити посилаючись на обставини викладені в ньому та 02.06.2017 року від позивачки до суду надійшла заява в якій просить розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, від нього до суду не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, та не надійшло інформації про причини неявки, тому його неявка в судове засідання визнана судом без поважних причин, і зі згоди позивача, та у відповідності до ст.224 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення у справі. Допитана в судовому засіданні як свідок [PERSON] показала, що проживає у будинку разом з матір'ю та дітьми. 25.11.2016 року вдень відповідач зателефонував їй і повідомив, що розбив вікно та поламав двері. Вона залишила місце роботи та прийшла до будинку і викликала поліцію, працівники якої зафіксували розбитий склопакет на пластиковому вікні та поламані металопластикові двері. Свідок також підтвердила той факт, що відповідач частково сплатив грошові кошти в сумі 2000 грн. та просив її щоб вона забрала заяву з поліції, але коштів він більше не сплачував. Вказує, що відновити склопакети та двері неможливо, тому мати придбала нові. Суд, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, покази свідка та дослідивши докази у їх сукупності вважає, що позов підлягає частковому задоволенню виходячи з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що згідно договору купівлі-продажу від 20 вересні 1994 року [PERSON] є власницею домоволодіння за адресою [ADDRESS] (а.с. 9-10). Згідно накладної від 01.12.2016 року, виданої ФОП [PERSON], вартість металевих дверей становить 5900 грн., а вартість склопакету становить 620 грн.(а.с. 11). Згідно листа Т.в.о начальника Бобринецького ВП ГУНП в Кіровоградській області, заява [PERSON] розглянута, факти викладені в повідомленні знайшли своє підтвердження. Також в ньому зазначено, що в даному випадку вбачаються цивільно-правові відносини, тому їй необхідно звернутися до суду (а.с. 12). Вказані в позовній заяві факти також підтверджуються копіями матеріалів № 2268 перевірки отриманої інформації за повідомленням [PERSON] (а.с. 51-58). Згідно вимог ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом. Статтею 1192 ЦК України визначено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Аналогічні розяснення дані і у п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» де зазначено, що потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Відповідно до накладної від 01.12.2016 року, виданої ФОП [PERSON], вартість металічних дверей становить 5900 грн., а вартість склопакету становить 620 грн., з яких 2000 грн. відповідач вже відшкодував позивачкі, різниця становить 4520 грн. Відтак, матеріальні збитки позивачем обґрунтовані належними та допустимими доказами, судом встановлено, що вони спричинені саме неправомірними діями відповідача, тому в цій частині позовні вимоги підлягають до задоволення. Щодо вимог з приводу відшкодування моральної шкоди, то суд виходить з наступного. Право кожної фізичної особи на відшкодування моральної (немайнової) шкоди, заподіяної внаслідок порушення їх прав і свобод та законних інтересів, гарантоване ст. 56 Конституції України. Цивільне законодавство України, під моральною шкодою розуміє втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно роз'яснень, викладених у пунктах 3,9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз'яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Позивачем, не надано до суду належних доказів щодо спричинення їй моральної шкоди, у контексті вищевказаних норм закону, а тому в цій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню. В порядку ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати. На підставі викладеного та

Outcome: partial