Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-07 00:00:00

Позивачка звернулася до Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області з позовом, в якому просить\~визнати\~ \~відповідача таким,\~що втратив\~право користування\~ жилим\~приміщенням за адресою:\~Запорізька область,\~ \~м.\~Мелітополь пр. \~50-річчя\~Перемоги[ADDRESS], посилаючись те, що вона є власником вказаної квартири відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом серії НАМ №418334 від 09.04.2015 р№ 2-502. Крім неї в будинку зареєстрований її рідний брат [PERSON], але з червня 2010 року за місцем реєстрації останній не проживає без поважних причин, його речі відсутні. Реєстрація відповідача порушує її права як власника вказаної квартири. Позивачка в судове засідання не зявилася, від неї надійшло клопотання про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти вирішення справи у заочному порядку. Відповідач в судове засідання не зявився, викликався до суду належним чином через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позов не надав. Крім того, судові повістки про виклик до суду надсилалися йому за зареєстрованим у встановленому порядку місцем його проживання зареєстрованим у встановленому законом порядку та повернулися до суду за відсутністю за адресою місця проживання, за закінченням терміну зберігання. Іншої адреси відповідач суду не повідомляв. Відповідно до ст.128 ч. 7 ЦПК України\~у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ст.128 ч. 8 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ухвалою судді Мелітопольського міськрайонного суду\~ Запорізької області від 26.09.2018 провадження у справі було відкрито та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд,\~ дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини. Позивачка є власником квартири за адресою: Запорізька область,\~ \~м.\~Мелітополь пр. \~50-річчя\~Перемоги[ADDRESS], відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом серії НАМ №418334 виданого державним нотаріусом Мелітопольської державної нотаріальної контори 09.04.2015, зареєстровано в реєстрі за № 2-502./а.с.5,6/ Відповідно до довідки виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області від 19.09.2018 [PERSON],\~ зареєстрований за адресою: [INFO] \~50-річчя\~Перемоги[ADDRESS]/а.с.9/ Відповідно до довідки КП «Жиломасив» Мелітопольської міської ради Запорізької області від 28.08.2018 [PERSON],\~ зареєстрований за адресою: [INFO] \~50-річчя\~Перемоги[ADDRESS], однак не проживає з 2010 року В силу того, що відповідач зареєстрований в квартирі але в ній не проживає, позивачка не може в повній мірі володіти, користуватися та розпоряджатися належною їй квартирою. Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною 1 ст. 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 156 ЖК УРСР члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в ч. 2 ст. 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 64 ЖК УРСР до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їхні діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в ч. 2 цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Відповідач зареєстрований в квартирі, як член сімї власника. Відповідно до вимог ч.2 ст.405 ЦК України член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Будь-якої домовленості між сторонами щодо строку відсутності відповідача в квартирі судом не встановлено. Враховуючи той\~факт,\~що відповідач\~добровільно залишив\~квартиру,\~зареєстрованій в\~ній,\~як член\~сімї власника,але без поважних причин не проживає понад один рік, суд приходить до висновку про наявність підстав для припинення права відповідача користуватися чужим майном (будинком) на підставі частини другої статті 405 ЦК України. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved