Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-26 00:00:00

позивачка звернулася до відповідачки з позовом про реальний розподіл квартири [ADDRESS] в м. Стрий львівської області. В обґрунтування покликалася на те, що згідно з договором дарування від 22 грудня 2009р., який посвідчений державним нотаріусом Стрийської державної нотаріальної контори та зареєстрований в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно 13.09.2010р., вона є власником 1/2 частини квартири [ADDRESS] в м. Стрий Львівської області, загальною площею 42, 8 кв. м. Згідно із свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, яке видане 25.06.2013р. Стрийською державною нотаріальною конторою, вона успадкувала після смерті [PERSON], який помер [INFO]., 3/4 частини спадкового майна, яке складалося з 1/6 частини зазначеної квартири. Таким чином вона є власником 5/8 частин спірного майна - квартири [ADDRESS] в м. Стрий. Відповідачка на підставі договору дарування від 05.06.2002р., посвідченого приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу [PERSON] та відповідним чином зареєстрованого в Стрийському МБТІ 19.06.2002р., є власником 1/3 частини спірної квартири. Окрім цього відповідачка на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, яке видане 10.10.2013р. Стрийською державною нотаріальною конторою, успадкувала після смерті [PERSON], який помер [INFO]., 1/4 частину спадкового майна, яке складалося з 1/6 частини спірної квартири. Таким чином відповідачка є власником 3/8 частин спірного майна - квартири [ADDRESS] в м. Стрий. Відповідачка звернулася до суду з позовом до неї про усунення перешкод в користуванні зазначеною квартирою. Оскільки, спільне користування квартирою неможливе, вона (позивачка) змушена була звернутися до суду з даним позовом про реальний розподіл квартири відповідно до належних їм обом часток. В судовому засіданні позивачка та її представник [PERSON], підтримали позовні вимоги про реальний розподіл спірної квартири, покликаючись на викладені в позовній заяві обставини. Відповідачка та її представник [PERSON] позов заперечили, оскільки квартира є неподільною річчю і потрібна для проживання відповідачці, в якої на утриманні троє неповнолітніх дітей. Третя особа на стороні відповідача [PERSON] вважала, що підстав для задоволення позову немає. Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно з договором дарування від 22 грудня 2009р., який посвідчений державним нотаріусом Стрийської державної нотаріальної контори та зареєстрований в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно 13.09.2010р., позивачка стала власником 1/2 частини однокімнатної квартири [ADDRESS] в м. Стрий Львівської області, загальною площею 42, 8 кв. м. Згідно із свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, яке видане 25.06.2013р. Стрийською державною нотаріальною конторою, позивачка успадкувала після смерті чоловіка - [PERSON], який помер [INFO]., 3/4 частини спадкового майна, яке складалося з 1/6 частини зазначеної квартири. Відповідачка згідно договору дарування від 05.06.2002р., посвідченого приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу [PERSON] та відповідним чином зареєстрованого в Стрийському МБТІ 19.06.2002р., стала власником 1/3 частини спірної квартири. Окрім цього відповідачка на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, яке видане 10.10.2013р. Стрийською державною нотаріальною конторою, успадкувала після смерті [PERSON], який помер [INFO]., 1/4 частину спадкового майна, яке складалося з 1/6 частини спірної квартири. Таким чином на час розгляду даної справи позивачка є власником 5/8 частин спірного майна - однокімнатної квартири [ADDRESS] в м. Стрий, відповідачка - власником 3/8 частин даної квартири. Згідно із ч.1 ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ст.364 цього Кодексу співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Стаття 367 ЦК передбачає, що майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Як вбачається з висновку № 1215 судової інженерно-технічної експертизи від 10.06.2014р., виготовленого експертом ЛНДІСЕ реальний розподіл квартири [ADDRESS] в м. Стрий, ринкова вартість якої на час проведення обстеження становить 26 223 грн., на дві окремих відповідно до належних сторонам часток неможливий. Враховуючи, що виділ у натурі часток із спільного майна, яким є спірна квартира, є неможливим; жодна із сторін не погоджується на отримання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості її частки, суд вважає, що вимоги позивачки є безпідставними, тому в їх задоволенні слід відмовити.

Outcome: dismissed