Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-30 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з позовом про зняття арешту з майна боржника, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 23.01.2017 року вона отримала Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з якої дізналася про обтяження відповідачами належного їй майна. Арешти були накладені в межах виконавчих проваджень, які наразі закінчені, однак арешти скасовані не були. Представник позивача в судове засідання надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити. Відповідачі в судове засідання не з'явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило, у зв'язку з чим судом ухвалено про заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши\~\~докази\~\~у\~\~сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог,\~\~виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1\~ст. 3 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі\~ст.15 ЦПК України\~суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Відповідно до\~ст.10 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Відповідно до\~ст. 60 ЦПК України\~кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених\~ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Відповідно до п. 3 ч. 2\~ст. 16 ЦК України\~способом захисту цивільних прав та інтересів може бути припинення дії, яка порушує право. Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, [PERSON] являється власницею квартири №65, яка розташована за адресою м. Дніпро, житловий масив Тополя -3 в будинку №48, що підтверджується договором купівлі-продажу ВЕВ №579839 від 30.08.2006 року, який посвідчений приватним нотаріусом ДМНО [PERSON] за №1909. 23.01.2017 року Позивачка отримала Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта №78583717, згідно з якої на все майно Позивачки накладені арешти Амур-Нижньодніпровським відділом державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області та Шевченківським відділом державної виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області. Так, Амур-Нижньодніпровським відділом державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції накладено два арешти на невизначене майно, все майно, яке належить Позивачці на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження В6-1448 від 20.08.2008 року, реєстраційний номер обтяження №8060224 та постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, АМ №133653 від 24.06.2009 року, реєстраційний номер обтяження 8830226. Позивачка звернулась до виконавчої служби з запитом про надання інформації стосовно даних виконавчих проваджень в ході яких було накладені арешти на все майно. Згідно відповіді від 12.06.2017 року на теперішній час виконавчих проваджень відносно боржника [PERSON] на виконанні у відділі не перебуває, відтак надати інформацію відносно арештів на нерухоме майно не вбачається можливим оскільки дані виконавчі провадження знищено у звязку з закінченням терміну зберігання. Відтак, Позивачка знову звернулась до виконавчої служби з заявами про скасування арештів, накладених постановою про відкриття виконавчого провадження В6-1448 від 20.08.2008 року, реєстраційний номер обтяження №8060224 та постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, АМ №133653 від 24.06.2009 року, реєстраційний номер обтяження 8830226. Однак, так і не отримала відповіді на зазначені заяви. Крім того, згідно Інформаційної довідки на нерухоме майно Позивачки, а саме квартиру №65, яка знаходиться за адресою м. Дніпропетровськ, житловий масив Тополя-3, будинок 48, накладений арешт Бабушкінським відділом державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції на підставі постанови про накладення арешту на майно боржника та оголошення заборони на його відчуження, ВП 18131454 від 12.01.2011 року, реєстраційний номер обтяження 12154679. Позивачка звернулась до виконавчої служби з запитом про надання інформації стосовно даного виконавчого провадження в ході якого був накладений арешт на нерухоме майно Позивачки. Згідно відповіді №0314/9811/16 на виконанні Шевченківського відділу державної виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області перебувало виконавче провадження з виконання наказу №16/156-09 виданого 17.08.2009 року Господарським судом Дніпропетровської області, а 18.11.2010 року державним виконавцем було винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачеві. Надати більш детальну інформацію немає змоги, оскільки згідно Наказу №2274/5 від 25.12.2008 року Міністерства юстиції України Про затвердження Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби п. 9.8. Строки зберігання переданих до архіву виконавчих проваджень та здавальних описів становлять 3 (три) роки, після чого вони підлягають знищенню. Позивачка звернулась до виконавчої служби з заявою про скасування арешту накладеного постановою про накладення арешту на майно боржника та оголошення заборони на його відчуження, ВП 18131454, 12.01.2011, Бабушкінський відділ державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції державний виконавець Петренко Д.О. Згідно відповіді №0314/4551/16 повідомлено, що державний виконавець немає можливості фактично ознайомитись з матеріалами виконавчого провадження з метою встановлення підстав припинення чинності арешту, а тому Позивачці з цього приводу необхідно звернутись до суду. Статтею 41 Конституції України\~визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до ч.1\~ст.316 ЦК України\~правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до\~ст.317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно із ч.1\~ст.319 ЦК України\~власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Нормами ч.ч. 1, 2\~ст.321 ЦК України\~регламентовано, що право власності є непорушним і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні, а особа може бути обмежена в здійсненні права власності лише у випадках та в порядку, встановленому законом. Такі правові регулювання містяться і в ст.1 Першого протоколу Європейської\~Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод». Згідно\~ст.391 ЦК України\~власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним користування і розпорядження своїм майном. Відповідно до\~ст.59 ЗУ «Про виконавче провадження»\~у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов'язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої\~статті 34 цього Закону. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв'язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій\~статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Системний аналіз зазначених положень Закону дає суду підстави для висновку, що безпосереднє зняття арешту з майна здійснюється за постановою державного виконавця, яка приймається на підставі відповідного рішення суду. Право зняття арешту з майна належить лише державному виконавцю того органу державної виконавчої служби, який цей арешт накладав.\~\~\~\~ На підставі викладеного, суд прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог і необхідність їх задоволення, оскільки виконавчі документи на виконанні не перебувають, а заборгованість погашена в повному обсязі, тому відсутні підстави для існування арешту майна боржника в рамках виконавчих проваджень, в яких арешт було накладено. На підставі викладеного,

Outcome: approved