Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-19 00:00:00

Позивачка звернулась до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла її мати - [PERSON] . Після смерті матері вона прийняла спадщину у розмірі 1/2 частки належного на день смерті майна матері, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 10 березня 2017 року. [INFO] помер її брат [PERSON] . Про смерть свого брата вона дізналася випадково у 2019 році від свідків, які проживають в смт Куликівка та знали її брата особисто. Після смерті матері вони з братом фактично не бачилися та не спілкувалися, оскільки у кожного з нас була окрема сім`я, та проживали вони в різних містах, зокрема вона в місті Чернігові, а брат у с. Бакланова Муравійка Куликівського району. Після смерті брата залишилося спадкове майно у вигляді земельних ділянок, які він не встиг отримати від нашої матері у спадщину. До сьогоднішнього дня ніким спадщину за померлим братом не було прийнято, а спадкова справа після його смерті не відкривалася. Інші спадкоємці майна померлого, окрім неї, відсутні. Просить суд визначити для неї додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її брата [PERSON] , що помер [INFO] . В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та додатково пояснила, що так складись сімейні стосунки, що позивачка протягом п`яти років не знала про смерть брата, та їй про цю обставину ніхто не повідомив. Причину пропуску строку для прийняття спадщини вважає поважною. Куликівська селищна рада надала відзив за підписом селищного голови Халімон Н.М., відповідно до якого позовні вимоги [PERSON] визнала в повному обсязі, не має заперечень проти їх задоволення, справу просить розглянути у відсутність представника Куликівської селищної ради. Позовна заява надійшла до суду 31 жовтня 2019 року та була залишена без руху. Після усунення позивачем виявлених судом недоліків, ухвалою головуючого судді від 28.11.2019 відкрито провадження у справі та призначене підготовче судове засідання, яке відкладалось за клопотанням представника позивача. Згідно зі ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи те, що відповідач визнав позов, суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні. Відповідно до ч. 2 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши надані докази, вислухавши пояснення представника позивача та свідка, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] у віці 36 років у селі Бакланова Муравійка помер [PERSON] (а.с. 9) Згідно з довідкою Куликівської селищної ради від 15.11.2019 № 375 [PERSON] на день своєї смерті, [INFO] , був зареєстрований та проживав один за адресою: [ADDRESS] (а.с. 19). Факт родинних стосунків позивача та померлого [PERSON] підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 10.03.2017 року, виданого Чернігівською районною держаною нотаріальною конторою, де зазначено, що матір`ю [PERSON] та [PERSON] була [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 8) Згідно з інформаційними довідками зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину; заповіти/спадкові договори) спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] не заводилась, на випадок смерті [PERSON] заповіту не залишив. (а.с.30,31). Згідно зі ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Таким чином [PERSON] є спадкоємцем за законом другої черги майна померлого [INFO] [PERSON] . Інших спадкоємців [PERSON] , які претендують на спадщину, судом не виявлено. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що працює фельдшером у селі Бакланова Муравійка . На ринку в м. Чернігові в листопаді 2019 року вона випадково зустріла [PERSON] та спитала, чи відомо їй про смерть брата. Після смерті матері у 2009 році [PERSON] перестала їздити в село та спілкуватись з братом, у зв`язку з чим до листопада 2019 року про смерть брата їй було невідомо. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Визнання позову відповідачем не суперечить закону, правам, свободам чи інтересам інших осіб, та є підставою для задоволення позовних вимог. Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Позивач є спадкоємцем майна покійного [PERSON] за законом другої черги, разом зі спадкодавцем не проживала, інші особи на майно покійного не претендують. Посилання позивача на ту обставину, що про смерть брата їй не було відомо до листопада 2019 року нічим не спростовані. Оскільки власники земельних ділянок отримують орендну плату від агропромислових підприємств і заінтересовані у додаткових грошових надходженнях, несвоєчасне звернення з заявою про прийняття спадщини підтверджує незнання позивачем про факт смерті спадкодавця. Таким чином, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України йому необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] .

Outcome: approved