Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-12 00:00:00

Позивачка звернулась до суду із позовом до відповідачки про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири у розмірі 14890 грн. Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовує тим, що 19.01.2017 р. її квартиру [ADDRESS] було затоплено власником квартири [ADDRESS], внаслідок течі бойлера в ванній кімнаті. Позивачка [PERSON] та її представник [PERSON] (довіреність № 29 від 05.05.2018 р.) у судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити на підставі наявних в матеріалах справи доказах, не заперечували проти заочного розгляду справи. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не зявилась, про час та місце слухання справи була сповіщена належним чином в порядку п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, причина не явки суду не відома. Однак 21.09.2018 р. від відповідачки до суду надійшли письмові пояснення з яких вбачається, що факт затоплення квартири відповідачка визнає та наголошує, що це сталося внаслідок нещасного випадку. В якості причини не відшкодування позивачці збитків, завданих внаслідок залиття квартири, відповідачка посилається на скрутне матеріальне становище, так як разом з нею мешкає її донька, на утриманні якої знаходяться троє малолітніх дітей, крім того відповідачка має кредитні зобовязання у сумі 5000 грн., а її дохід складає 6000 грн. на місяць. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог [PERSON], [PERSON], [PERSON] у судове засідання не зявились, про час та місце слухання справи сповіщені належним чином, причини не явки не відомі. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може\~ухвалити заочне\~рішення на\~підставі наявних\~у справі\~доказів за\~одночасного існування\~таких умов: відповідач\~належним чином\~повідомлений про\~дату,\~час і\~місце судового\~засідання; відповідач\~не зявився\~в судове\~засідання без\~поважних причин\~або без\~повідомлення причин; відповідач\~не подав\~відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. \~ \~ \~ \~Таким чином, суд приходить до висновку, що причини неявки відповідачки є неповажними, позивачка не заперечує проти заочного розгляду справи, таким чином є підстави для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. В ході розгляду справи судом були дослідженні наступні докази: акт огляду квартири [ADDRESS] після затоплення, проведений у складі керуючого ОСМД «Мій дім 237» [PERSON], електрика [PERSON] та власника квартири [PERSON] від 19.01.2017 р.; заява [PERSON] керуючому ОСМД «Мій дім 237» від 09.08.2017 р. з проханням зобовязати [PERSON] встановити перевстановити бойлер над ванною з метою попередження повторного затоплення квартири [ADDRESS]; рішення голови правління ОСМД «Мій дім 237» про зобовязання [PERSON] встановити перевстановити бойлер над ванною з метою попередження повторного затоплення квартири [ADDRESS] від 27.08.2017 р.; претензія [PERSON] до [PERSON] про відшкодування збитків у сумі 12962 грн. 50 коп. від 10.12.2017 р.; повідомлення «Укрпошти» про вручення [PERSON] поштового відправлення [PERSON], дата вручення 30.12.2017 р.; накладна, товарний чек, рахунок на придбання будівельних матеріалів, розписка [PERSON] та [PERSON] про отримання коштів за проведення ремонтних робіт на загальну суму 12962,5 грн.; звіт ПП «Експерт Центр «Авант» про проведення незалежної оцінки вартості збитків, спричинених внаслідок затоплення квартири [ADDRESS], збитки складають 14890 грн.; свідоцтво про право власності на житло № 179 від 26.07.2001 р., згідно якого квартира № № 281 по вул.. 28 Червня, 237 в м. Рені Одеської області на праві приватної власності належить [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON]; технічний паспорт на квартиру [ADDRESS]; довідка про склад родини [PERSON] від 10.02.2018 р.; посвідчення № 301 на імя [PERSON] від 23.11.2015 р., згідно якого вона має пільги передбачені законодавством для багатодітних сімей; довідка про склад родини [PERSON] від 27.08.2018 р.. Дослідивши надані докази, судом було встановлено, що квартира [ADDRESS] на праві приватної власності належить [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], на підставі свідоцтва про право власності № 179 від 26.07.2001 р.. 19.01.2017 р. квартиру [ADDRESS] було затоплено власником квартири [ADDRESS], що підтверджується актом огляду квартири після затоплення від 19.01.2017 р., проведеного комісією у складі керуючого ОСМД «Мій дім 237» [PERSON], електрика [PERSON] та власника квартири [PERSON]. В результаті залиття квартири були пошкодженні стеля, стіни, підлога, деревяні двері у спальні, коридорі та в ванній кімнаті. Актом було встановлено причину залиття квартири теч бойлера у ванній кімнаті квартири [ADDRESS]. Позивачкою за власний рахунок було проведено ремонт у квартирі на загальну суму 12962,5 грн., про що свідчать накладна, рахунок та товарний чек на придбання матеріалів та також розписки [PERSON] та [PERSON] про отримання коштів за виконання ремонтних робіт. 10.12.2017 р. позивачка направила на адресу відповідачки вимогу компенсувати їй завдані збитки у розмірі 12962 грн. 50 коп. Згідно висновку ПП «Експерт Центр «Авант» від 12.02.2018 р. про проведення незалежної оцінки вартості збитків, спричинених внаслідок затоплення квартири [ADDRESS], збитки складають 14890 грн.. Відповідачка, відповідно до її пояснень, не заперечує факту затоплення квартири, однак вважає це нещасним випадком. Також позивачкою не заперечується сума завданих збитків, лише зазначається, що вона перебуває у скрутному матеріальному становищі у звязку з тим, що фактично на її утримані знаходиться їй донька з трьома малолітніми дітьми, крім того вона сама має кредитні зобовязання у сумі 5000 грн., а її місячний дохід складає 6000 грн. Вивчивши матеріали справи та надані документи, заслухавши пояснення позивачки та її представника, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачки обґрунтовані і підлягають задоволенню, оскільки її доводи знайшли своє належне підтвердження в судовому засіданні. Відповідно до ч.1\~ст.177 ЖК України\~громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. \~Ст. 179 ЖК України\~передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» № 572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири. Ч.. 2 ст. 383 ЦК України встановлено, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Враховуючи те, що відповідачка своєчасно не звернула увагу на технічний стан сантехнічного обладнання (бойлера), внаслідок течі якого відбулось залиття квартири позивачки, та не забезпечила належне функціонування цієї системи, позивачці було спричинено матеріальну шкоду на суму 14890 грн., згідно оцінки ПП «Експерт Центр «Авант» від 12.02.2018 р.., тому суд не приймає до уваги твердження відповідачки про нещасний випадок. Згідно із ч. 3\~ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до загальних положень про відшкодування шкоди, передбачених\~ст. 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно із розясненнями, наданими у постанові ПВСУ № 6 від 27.03.1992 р. «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останок були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. У постанові від 03.12.2014 року № 6-183цс 14 Верховний Суд України дійшов правового висновку, що в цивільному процесі законом не покладається обов'язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про стягнення з відповідачки на користь позивачки матеріальну шкоду, розмір якої встановлено висновком ПП «Експерт Центр «Авант» від 12.02.2018 р., завдану залиттям квартири у сумі 14890 грн. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідачки слід стягнути на користь позивачки 704,80 грн. судового збору.

Outcome: approved