Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-08 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати незаконним та скасувати наказ директора Навчального центру Харківського національного технічного університету сільського господарства імені [PERSON] № 54-1 від 27.03.2017 «Про догану методисту Навчального центру Харківського національного технічного університету сільського господарства імені [PERSON] [PERSON]В.». В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що з 2003 року вона працює методистом Навчального центру Харківського національного технічного університету сільського господарства імені [PERSON]. За весь час роботи до 2017року позивачка не мала зауважень та стягнень. 27.03.2017 р. наказом директора [PERSON] оголошено догану. Підставою для винесення наказу стала службова записка бухгалтера [PERSON], з якою позивач не ознайомлена. Крім цього, письмових пояснень від позивача не вимагали і не отримували. Як випливає із зазначеного наказу, догана позивачеві оголошена «за систематичні прояви негідної поведінки щодо співробітників Навчального центру та таку, що порочить високе звання педагогічного співробітника...». Як [PERSON] стало відомо, бухгалтер [PERSON] звинуватила її в тому, що вона відмовилась надати номери мобільних телефонів викладачів. Відмова в наданні мобільних телефонів викладачів була обґрунтована вимогами чинного законодавства України, зокрема, Законом України «Про захист персональних даних». До обов'язків позивачки відноситься ведення обліку викладачів, які працюють на умовах погодинної оплати. В силу своїх посадових обов'язків [PERSON] є володільцем персональних даних викладачів. Згідно ст.10 Закону України «Про захист персональних даних», працівники зобов'язані не допускати розголошення у будь-який спосіб персональних даних, які їм було довірено або які стали відомі у зв'язку з виконанням професійних чи службових або трудових обов'язків. Тому позивачка вважає, що вона діяла в межах закону. Після того, як позивачка дізналася, що їй може бути оголошено догану, вона захворіла і знаходилась на лікарняному з 04.04.2017 по 10.04.2017. Під час знаходження на лікарняному позивачка приїхала до Навчального центру по справах, де їй запропонували ознайомитися із наказом про догану. Від ознайомлення і підпису наказу позивачка відмовилась, оскільки категорично заперечувала свою провину і не вважала законним ознайомлення із наказом під час знаходження на лікарняному. Крім цього, в усній формі визначила свою незгоду із підставою наказу та з самим наказом в цілому. Після того, як позивачка стала до роботи з 11.04.2017 р., ознайомити з наказом її ніхто не намагався. Приймаючи до уваги те, що позивачка належним чином не була ознайомлена з наказом № 54-1 від 27.03.2017, вона вважає пропустила строк звернення до суду з поважної причини. Також вказує, що догану їй оголошено з порушенням Закону щодо застосування дисциплінарних стягнень, тому просить задовольнити її позовні вимоги. В судовому засіданні позивачка та її представник позов підтримали, просили позов задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача директор Навчального центру Харківського національного технічного університету сільського господарства імені [PERSON] [PERSON] позов не визнав, вважав позовні вимоги необґрунтованими, в задоволенні позову просив відмовити, посилаючись на те, що як до працівника у нього не має зауважень до позивачки. Проте, [PERSON] обзиває та принижує інших працівників і за таку негідну поведінку їй раніше вже оголошувалась догана. Для того, щоб заспокоїти [PERSON] та добитися гідного відношення до інших працівників 27.03.2017 р. ним було видано наказ про догану. Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом установлені такі факти і відповідні їм правовідносини. [PERSON] працює методистом в Навчальному центрі Харківського національного технічного університету сільського господарства імені [PERSON]. 27 березня 2017 року наказом директора НЦ № 54-1 Навчального центру Харківського національного технічного університету сільського господарства імені [PERSON] за систематичні прояви негідної поведінки, щодо співробітників Навчального центру, та таку, що порочить високе звання педагогічного співробітника оголошено догану методисту [PERSON], та попереджено її про вжиття більш суворих заходів у разі подальшого порушення дисципліни. Згідно ст.147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосована міра стягнення у вигляді догани. Під порушенням трудової дисципліни слідує розуміти винне протиправне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов'язків. Вина, як одна з ознак порушення трудової дисципліни, є цілком необхідною для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Таким чином, догана є заходом дисциплінарного стягнення за вчинений працівником дисциплінарний проступок (порушення трудової дисципліни чи правил внутрішнього трудового розпорядку). Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов'язків. Мотивувальна та описова частина із зазначенням фабули вчиненого позивачкою дисциплінарного проступку у наказі про накладення на неї догани відсутні, тому з тексту наказу не вбачається за який саме дисциплінарний проступок на позивачку накладено стягнення. Доказів того, що позивачка вчинила дисциплінарний проступок порушила трудову дисципліну чи правила внутрішнього трудового розпорядку, суду не надано. Більш того в судовому засіданні директор Навчального центру Харківського національного технічного університету сільського господарства імені [PERSON] [PERSON] пояснив, що не має претензій до позивачки як до працівника. Згідно ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. В тексті наказу не зазначається за який дисциплінарний проступок на позивачку накладено стягнення та коли цей проступок вчинено позивачкою, тому не можливо перевірити додержання передбачених ст.148 КЗпП України строків застосовування дисциплінарного стягнення. Крім того, ст.149 КЗпП України передбачає, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Згідно ч.2 ст.252 КЗпП України зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. Зі змісту зазначеної норми вбачається, що попередня згода профспілкового органу є обовязковою умовою притягнення особи до дисциплінарної відповідальності. Аналогічне положення міститься в ст. 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». З наказу № 54-1 не вбачається наявність згоди профспілкового комітету на притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що наказ №54-1 від 27.03.2017 «Про догану методисту Навчального центру Харківського національного технічного університету сільського господарства імені [PERSON] [PERSON]В.» винесено в порушенням вимог трудового законодавства , тому задовольняє позовні вимоги [PERSON] про визнання незаконним та скасування наказу №54-1 від 27.03.2017 р. На користь позивачки з відповідача у відповідності до вимог ст. 88 ЦПК України слід стягнути сплачений судовий збір.

Outcome: approved