Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-31 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що спільне життя з відповідачем не склалося, сімя розпалась, в звязку з відсутністю спільних інтересів, розбіжностями характерів, різними поглядами на сімейні взаємовідносини. Від цього шлюбу мають сина [PERSON], [INFO]. Шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведуть, подальше спільне життя та збереження сімї, на думку позивачки - не можливе, в звязку з чим просить позов задовольнити. Позивачка в судове засідання не зявилася, повідомлена належним чином (а.с.16). Подала заяву про розгляд справи у її відсутність, наполягала на розірванні шлюбу, та просила строк для примирення не надавати (а.с.19). Відповідач до суду не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся двічі належним чином за адресою постійного місця реєстрації: вул. Гагаріна, № 59, с. Василівка, Болградський район, Одеська область (а.с.11), про що в справі є відповідні докази (а.с.14, 18). Будь-яких заяв, пояснень, заперечень, клопотань на спростування доводів, викладених в позовній заяві до суду не подавав. Вирішуючи питання про проведення розгляду справи в заочному порядку, суд вважає за необхідне зазначити, що інститут заочного провадження призначений впливати на відповідачів, які не вчиняють дій щодо участі у розгляді справи. Верховний Суд також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету [PERSON] Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Зі згоди позивачки суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України (а.с.19). Розглянувши подані заяви, дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. Суд вважає, що між сторонами виникли правовідносини, що випливають із сімейного законодавства, повязані \~з розірванням шлюбу. \~\~ Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. За правилами, встановленими ч.2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. В судовому засіданні встановлено, що сторони по справі зареєстрували шлюб 25 жовтня 2013 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Ізмаїльського міськрайонного управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 699 та підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-ЖД № 198738 (а.с.5). Від цього шлюбу сторони мають сина [PERSON], [INFO], свідоцтво про народження серії І-ЖД № 389078 (а.с.6). Позивачка категорично миритися не бажає, наполягає на розірванні шлюбу, заперечує щодо можливості примирення. Враховуючи, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу. \~ Суд вважає встановленим, що між сторонами втрачено взаєморозуміння, збереження сімї та поновлення шлюбних відносин неможливо, \~заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі \~чоловіка та дружини, після розірвання шлюбу не будуть порушені особисті права подружжя та права їх дитини. \~ Враховуючи вищеназвані обставини, суд приходить до висновку, що шлюб між [PERSON] та [PERSON] - існує формально, а тому підлягає розірванню. Суд вирішуючи питання про розірвання шлюбу вважає за необхідне зясувати прізвище подружжя після розірвання шлюбу. Позивачка в позовній заяві зазначила клопотання про залишення їй прізвища, яке вона отримала під час реєстрації шлюбу - «Недєва». Відповідно до ст. 113 СК України, відповідачці залишити прізвище, яке вона отримала під час державної реєстрації шлюбу, що розривається «Недєва». \~ На підставі вищенаведеного та

Outcome: approved