Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-13 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з вказаним позовом, який мотивує тим, що вона є одним із співвласників квартири [ADDRESS]. Іншими співвласниками є [PERSON], [PERSON] З лютого 2016р. по червень 2016р. її квартиру регулярно неодноразово заливають водою мешканці квартири №194, яка знаходиться поверхом вище. Вказана квартира належить на праві власності відповідачам. Причиною залиття є самовільне підключення шлангу до інженерних споруд холодного водопостачання, халатне відношення мешканців квартири №194 до експлуатації сантехнічного обладнання. Представниками МКП «Основаніє» декілька разів було здійснено обстеження її квартири, квартири №194 та складено відповідні акти, згідно з якими зафіксовані факти залиття, причини залиття та виявлені пошкодження. Так, в результаті залиття в кухні її квартири пошкоджено шпалери на стінах, стеля, вікно, підлога, плитка на робочій стіні і тому кухня потребує капітального ремонту. Вартість спричиненої шкоди вона оцінює в 13\~257,00грн., яка складається з вартості відновлювального ремонту стелі в сумі 1461,00грн., виходячи із її площі 5,512кв.м. та вартості ремонтних робіт 35грн. за 1 кв.м. Для ремонту стелі необхідний матеріал: 30кг.стартової шпаклівки вартістю 100,00грн., 25кг. фінішної шпаклівки вартістю 100,00грн., 6 багетів вартістю 108,00грн., 5л. грунтівки вартістю 450,00грн., 15 літрів водоемульсійної фарби вартістю 510,00грн. Вартість ремонтних робіт стін в кухні загалом становить 4220,00грн. і складається з вартості ремонтних робіт 35,00грн за 1 кв.м., загалом на 875,00грн., виходячи із загальної площі кухні 25,016кв.м. Вартість 1 кв.м. плитки становить в середньому 130,00грн., вартість робіт по укладці 1 кв.м. плитки становить 100,00грн., на загальну суму 1000,00грн., виходячи із площі 11,183кв.м. Для ремонту кухні необхідні наступні матеріали: 50кг. церезиту вартістю 130,00грн., церезит на затирка швів 1 кг. вартістю 120,00грн., клей для шпалер вартістю 70,00грн., 2 рулони шпалер вартістю 340,00грн., вартість поклейки шпалер 35,00грн. за 1 кв.м., усього 385,00грн. Для ремонту підлоги необхідно 50кг. стяжки вартістю 232,00грн., вартість робіт по підлозі становить 40грн. за 1 кв.м., усього 244,00 грн. із площі 6,1кв.м. У звязку з пошкодженням потребує заміни вікно, вартість якого з подальшим його встановленням оцінюється в 5000,00грн. Крім того, в результаті залиття був пошкоджений телевізор ORION LED 1546, який нею було придбано 19.05.2013р. за 2100,00грн. На даний час телевізор відновленню не підлягає. Вартість телевізора вона оцінює в 2100,00грн. Добровільно відшкодувати спричинену шкоду відповідачі відмовляються. Просить стягнути солідарно з відповідачів матеріальну шкоду, спричинену залиттям квартири, в сумі 13\~257,00грн. та понесені нею судові витрати. В судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала повністю з підстав, викладених в позовній заяві, додатково суду пояснила, що залиття її квартири відбувається регулярно, неодноразово, але вона лише декілька разів зверталась до МКП «Основаніє» з приводу складання актів. Такі акти складались і причиною залиття було визначено халатне ставлення мешканців квартири №194, а саме [PERSON], до експлуатації сантехнічного обладнання. В квартирі дійсно проживає лише відповідач [PERSON], однак інші відповідачі є співвласниками квартири і зобовязані прийняти усі заходи для того, щоб квартира утримувалась в належному стані і не спричиняла їй шкоди. Вона неодноразово зверталась до відповідачів з проханням прийняти заходів для усунення порушень її прав, але такі заходи не приймаються. В результаті залиття їй спричинена матеріальна шкода, яка полягає в пошкодженні її майна, вона не може нормально користуватись своєю квартирою, квартира потребує ремонту, зокрема, здебільшого пошкоджена кухня. Загальна сума матеріальної шкоди становить 13\~257,00грн. і складається з вартості матеріалів, безпосередньо самих ремонтних робіт, вартості вікна та телевізора. Вікно через залиття розбухло, одна ствірка погано закривається, іншу вона не чіпає, з телевізора після залиття текла вода, він чого він згорів і тепер не вмикається. Вона визначила вартість шкоди за середньоринковими цінами на підставі довідок торгівельних підприємств. Вона через відсутність коштів не змогла отримати кошторис ремонтних робіт, складений підприємством, що має дозвіл на це, та провести експертизу. Відповідачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні позов не визнали повністю, подали письмові заперечення та суду пояснили, що вони дійсно є співвласниками квартири [ADDRESS], але тривалий час вони в ній фактично не мешкають, хоча залишаються бути там зареєстрованими. Після розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] в квартирі залишився мешкати і мешкає по теперішній час відповідач [PERSON], який веде аморальний спосіб життя, в квартирі безлад. Саме з його вини відбувається залиття квартири №190. Через погані стосунки з [PERSON] вони не мають доступу до своєї квартири. Факт залиття та відповідно наявність пошкоджень в квартирі №190 вони не заперечують. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні також пояснив, що один раз він був в квартирі №190 і бачив характер пошкоджень, на стінах та стелі були висохші жовті плями, на робочій стіні була відсутня кафельна плитка розміром 1х1кв.м., зверху на стиках шпалери відійшли від стіни, але пошкодження не були значними, телевізора в кухні не було, лише одні кріплення. Вікно деревяне, але з урахуванням того, що будинок взагалі аварійний і дощовими водами заливає всі вікна, таке вікно могло розбухнити і в результаті погодних умов. Свої заперечення щодо позову обґрунтовують тим, що в квартирі №194 вони не мешкають і шкода спричинена не з їх вини. Відповідальність повинен нести відповідач [PERSON] Просять в позові до них відмовити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не прибула, подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позов не визнає з тих підстав, що в квартирі тривалий час фактично не мешкає, шкода нею не спричинялась. Просить в позові до неї відмовити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не прибув за невідомими причинами, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, заяви про розгляд справи у його відсутність та письмових заперечень проти позову суду не надав. Представник третьої особи МКП «Основаніє» в судове засідання прибув один раз, в подальшому не прибув за невідомим причинами, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, заяви про розгляд справи у його відсутність та письмових заперечень проти позову суду не надав. Треті особи [PERSON], [PERSON] в судове засідання не прибули, подали заяву про розгляд справи у їх відсутність, позов підтримують повністю. Суд вважає можливими розглянути справу у відсутність неприбувших осіб за наявними у справі доказами. Суд, вислухавши пояснення позивачки [PERSON], відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON], дослідивши матеріали справи, вважає позов необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню за такими підставами. Суд вважає, що між сторонами виникли деліктні зобовязання, повязані з відшкодуванням матеріальної шкоди, які регламентуються нормами Цивільного кодексу України. Так, згідно з ст.15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання і має право звернутися до суду за захистом свого права та інтересу у визначений спосіб, зокрема, шляхом відшкодування майнової та немайнової (моральної) шкоди. Згідно з ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у звязку з знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода). Згідно з ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно з ст.1166 ЦК України майнова шкода, заподіяна майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст.1192 ЦК України суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно з ст.10, 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи розяснення Верховного Суду України, що містяться в постанові Пленуму ВСУ №6 від 27.03.1992р. «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», суд вважає, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обовязковому зясуванню при вирішенні спору про відшкодування матеріальної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння заподіювача, наявність причинного звязку між шкодою та протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. При цьому, слід врахувати, що у деліктних (не договірних) правовідносинах діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у заподіянні шкоди, а позивач повинен довести наявність шкоди та її розмір. Суд встановив, що позивачка [PERSON] є одним із співвласників квартири [ADDRESS]. Вказана квартира на підставі свідоцтва про право власності на житло №18669 від 19.12.2006р. належить на праві спільної сумісної власності також [PERSON] та [PERSON] (арк.66-67, 69-70). Квартира [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло №4507 від 03.12.1993р. належить на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (арк.64-65,81). При цьому, судом встановлено і не оспорюється сторонами, що в квартирі №194 фактично мешкає відповідач [PERSON], інші відповідачі в спірній квартирі тривалий час фактично не мешкають. Квартира №194 утримується в незадовільному стані. Згідно актів, складених представниками МКП «Основаніє» за результатами технічного обстеження 29.02.2016р., 14.03.2016р., 22.06.2016р., 29.06.2016р., відповідно 26.02.2016р., 21.06.2016р., в ніч з 27.06.2016р. на 28.06.2016р. відбулося залиття квартири №190 мешканцями квартири №194. Причиною залиття 26.02.2016р. стало халатне ставлення мешканців квартири №194 до експлуатації сантехнічного обладнання, 21.06.2016р. та 27.-28.06.2016р. самовільне підключення мешканцями квартири №194 шлангу до інженерних мереж холодного водопостачання (арк..8-11). Згідно з актами обстеження від 29.02.2016р. та 14.03.2016р. в квартирі №190 в кухні загальною площею 6,1 кв.м. виконана мелова покраска стелі, стіни обклеєні шпалерами та частково облицьовані плиткою. В результаті залиття, що відбулось 26.02.2016р., виявлені такі пошкодження: в кухні на стелі та стінах мокрі плями площею 1,5кв.м., на плитці мокрі потьоки. При повторному обстеженні виявлені сухі жовті плями на стелі площею 0,5 кв.м., на стінах, на шпалерах - сухі жовті плями площею 0,3кв.м., 3 шт. плитки відстали від стіни, пошкоджено міжплиточний цементний шов (арк..8,9). Згідно з актом обстеження від 22.06.2016р. в кухні квартири №190 в результаті затоплення, що відбулось 21.06.2016р., на стелі та стінах виявлені мокрі плями площею 2,5 кв.м., на плитці мокрі плями, на відкосі вікна мокрі плями площею 0,3 кв.м. У ванній кімнаті загальною площею 2,1 кв.м. на стінах, облікованих плиткою, виявлені мокрі плями (арк..10). Згідно з актом обстеження від 29.06.2016р. в кухні квартири №190 в результаті затоплення, що відбулось 27-28.06.2016р., на стелі та стінах виявлені мокрі плями площею 3,5 кв.м., на плитці - мокрі плями, на відкосі вікна - мокрі плями площею 0,3 кв.м., лінолеум знятий, на цементній стяжці полу - мокрі плями площею 2 кв.м. У ванній кімнаті на стінах, облікованих плиткою, виявлені мокрі плями (арк..11). При постановленні рішення суд враховує, що відповідач [PERSON] фактів залиття квартири та пошкодження належного позивачці майна, що підтверджуються вищевказаними актами, не спростував, в судове засідання не прибув за невідомими причинами, хоча повідомлявся належним чином, своїх заперечень з посиланням на відповідні докази не надав. При цьому, відповідачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні та відповідачка [PERSON] в письмовій заяві не заперечували фактів залиття квартири позивачки з квартири №194, власниками якої вони є, та факту пошкодження належного позивачці майна і спричинення цим відповідної матеріальної шкоди, у звязку з чим відповідно до ч.1 ст.61 ЦК України ці обставини не підлягають доказуванню іншими належними та допустимими доказами. В той же час, їх заперечення проти позову обгрунтовуються відсутністю безпосередньо їхньої вини в спричиненні такої шкоди. Вказана обставина, виходячи з презумпції вини заподіювача шкоди, підлягає доказуванню саме відповідачами. Вирішуючи спір в цій частині, суд виходить з того, що відповідно до ст.319 ЦК України власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Відповідно до ст.322 ЦК України власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ст.369 ЦК України співвласники майна, шо у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. При цьому, відповідно до ст.151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру) зобовязані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку при домову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Проаналізуваши вищевикладені норми діючого законодавства, оцінивши обставини даної справи, суд приходить до висновку про необхідність покладання відповідальності за спричинену позивачці матеріальну шкоду на усіх відповідачів ([PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON]А.), оскільки вони є співвласниками квартири №194, обмежень щодо здійснення свого права власності не мають, як власники зобовязані утримувати своє майно в порядку та схоронності таким чином, щоб не порушувати прав та інтересів інших осіб, а у випадку заподіяння шкоди третім особам через неналежне утримання свого майна, що в даному випадку і мало місце, зобовязані спільно відшкодувати спричинену шкоду. Доводи відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] про те, що вони в квартирі №194, яка належить їм на праві спільної сумісної власності, фактично тривалий час не мешають і нею не користуються, суд не приймає до уваги, оскільки в даному випадку здійснення власниками свого права власності залежить виключно від їх волі та бажання, зокрема, власник самостійно вирішує питання щодо проживання чи не проживання в кварирі, але це не впливає на його обовязок щодо утримання своєї власності і не звільняє від відповідальності за спричинену шкоду інтересам третіх осіб. Відсутність між відповідачами як співвласниками згоди щодо утримання спільної квартири також не є підставою для звільнення кого-небудь з них від відповідальності за спричинену позивачці матеріальну шкоду, що настала через неналежне утримання квартири №194. Таким чином, винуватість відповідачів в спричиненні позивачці матеральної шкоди ними не спростована, останні зобовязані спільно відшкодувати таку шкоду. Вирішуючи спір в частині розміру сприченої позивачці матеріальної шкоди, суд виходить з того, що позивачка за своїм вибором просить стягнути з відповідачів завдані їй збитки, повязані з відновленням пошкодженого майна, що узгоджується з вимогами ст.22, 1192 ЦК України. Розмір таких збитків повинен визначатися відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Розмір збитків в межах даної справи підлягає доказуванню саме позивачкою. Позивачка зазначила, що ремонті роботи з усунення пошкоджень в її квартирі, що виникли в результаті залиття, нею ще не виконані через брак коштів, і надала суду на підтвердження витрат, які необхідно здійснити у звязку з проведенням ремонту такі докази: -довідку ТОВ «Таврида» від 09.10.2016р. про те, що середньоринкова вартість 30кг. стартової шпаклівки становить 100,00грн., 25кг.фінішної шпаклівки 100,00грн., 1л. грутівки 90,00грн., 15л. водоемульсійної фарби 510,00грн., церезитна затирка для швів 120грн., 50кг.церезиту 130,00грн., рулон шпалер 170,00грн. (арк.75); -довідки ТОВ «Таврида» від 09.10.2016р. про те, що середньоринкова вартість кладки 1 кв.м. кухонної плитки становить 100,00грн. за 1 кв.м., відновлювальних робіт стін та стелі - 35,00грн. за 1кв.м. (арк.76); -довідку ПП [PERSON] від 05.11.2016р. про те, що середньоринкова вартість кладки 1 кв.м. кухонної плитки становить 100,00грн. за 1 кв.м. (арк.107); -довідку ПП [PERSON] від 05.11.2016р. про те, що середньоринкова вартість кладки 1 кв.м. кухонної плитки становить 100,00грн. за 1 кв.м. (арк.108); -довідку ПП [PERSON] від 04.11.2016р. про те, що середньоринкова вартість 30кг. стартової шпаклівки становить 100,00грн., 25кг.фінішної шпаклівки 100,00грн., 1л. грутівки 90,00грн., 15л. водоемульсійної фарби 510,00грн., церезитна затирка для швів 120грн., 50кг.церезиту 130,00грн., рулон шпалер 170,00грн. (арк.109); -довідку про вартість віконного блоку Rexay 60 із встановленням 4560,00 грн.+450,00грн. (арк.109); -товарний чек з ринку «Юбілейний» від 05.11.2016р. про те, що вартість 30кг. стартової шпаклівки становить 100,00грн., 25кг.фінішної шпаклівки 100,00грн., 5л. грутівки 90,00грн., 14кг. водоемульсійної фарби 510,00грн., 50кг.церезиту СМ 130,00грн., церезиту СЕ33 120,00грн., 50кг. суміші для стяжки 232,00грн., усього 1282,00грн. (арк.110); -гарантійний талон на телевізор ORION LED 1546, який придбано 19.05.2013р. (арк.111). Оцінивши вищевказані докази, суд вважає їх неналежними та недопустимими, тому не приймає до уваги при постановленні даного рішення через таке. Так, згідно з ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Згідно з ст.58,59 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, а допустимими докази, які одержані в установленому законом порядку. При цьому, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами. Письмовими доказами відповідно до ст.64 ЦПК України є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. Надані позивачкою довідки містять інформацію щодо вартості певної кількості будівельних матеріалів та обсягу ремонтних робіт, однак з вказаних документів неможна достовірно встановити чи відповідає вказана в них кількість матеріалів та робіт тому обсягу пошкоджень в квартирі позивачки, які були виявлені в ході обстеження її квартири і зафіксовані відповідними актами МКП «Основаніє», чи дійсно саме ці будівельні матеріали та види ремонтних робіт необхідно здійснити для відновлення попереднього стану квартири. Тобто надані довідки не містять повної та достатньої інформації про обставини, які підлягають доведенню позивачкою, а саме щодо розміру матеріальної шкоди. Перевірити ці обставини в сукупності з іншими наданими суду доказами, зокрема, актами технічного обстеження квартири позивачки, суд позбавлений можливості, оскільки вважає, що для цього необхідні спеціальні знання, якими суд та інші учасники процесу не володіють. В судовому засіданні сторонам розяснювались способи доказування та види доказів, які можуть підтвердити обставини, що стосуються предмета даного спору, в т.ч. наявність експертного висновку на підтвердження обсягу пошкодженого майна, кількості необхідного для його відновлення будівельних матеріалів та видів ремонтних робіт, їх вартості, тобто розміру матеріальної шкоди, але клопотання про проведення такої експертизи сторони не заявили, позивачка в судовому засідання від заявлення такого клопотання категорично відмовилась, у звязку з чим при постановленні рішення суд дає оцінку лише наявним у справі і безпосередньо дослідженим доказам. Крім того, суд вважає надані позивачкою довідки недопустими доказами, оскільки вони складені різними торгівельними підприємствами ПП [PERSON], ТОВ «Таврида», ПП [PERSON], в різні дати 09.10.2016р., 04.11.2016р., 05.11.2016р., але оформлені одним штрифтом, за однією формою, є повністю ідентичними за змістом, в т.ч. щодо кількості та вартості необхідних матеріалів, робіт, незважаючи на те, що торгівельні організації самостійно встановлюють торгівельну націнку на товар та послуги, тому ціна на них може відрізнятися. Вказані довідки посвідчені печатками відповідних торгівельних підприємств, на них мається підпис, але не зазначено ким саме видана ця довідка - відсутнє розшифрування підпису із зазначенням посади, прізвище, ініціалів посадової особи, яка видала цю довідку, не вказано кому саме вона видана і відсутній номер. Вказані відомості, на думку суду, є обовязковими реквізитами для такого роду документів. При цьому, за відбитком печатки та підпису, способом проставляння дати достовірно неможна визначити чи є надані документи оригіналом чи фотокопією. Вказані обставини викликають у суду розумний сумнів щодо достовірності наданих довідок. Наданий позивачкою документ щодо вартості віконного блоку із встановленням суд також вважає недопустимим, оскільки цей документ не має обовязкових реквізитів для документів, що підтверджують вартість певного товару, не зазначено номер, дата, ким видано, немає печатки відповідної установи. Також суд виходить з того, що позивачкою взагалі недоведена необхідність здійснення заміни віконного блоку на кухні в порядку відшкодування шкоди, спричиненої залиттям її квартири. Зокрема, з актів технічного обстеження її квартири, які складені представниками МКП «Основаніє» після залиття, було зафіксовано лише наявність мокрих плям на віконному відкосі в кухні, ніяких відомостей про будь-які пошкодження безпосередньо самого віконного блоку вказані акти не містять, ніяких інших належних та допустимих доказів на підтвердження факту пошкодження віконного блоку через залиття, неможливості його ремонтуя, а не повної заміни, позивачкою суду не надано. Аналогічні висновки стосуються вимог позивачки про включення до складу збитків витрат, повязаних з пошкодженням телевізора. Ніяких належних та допустимих доказів на підтвердження того, що в результаті залиття квартири було пошкоджено телевізор ORION LED 1546, який належить позивачці, що він не підлягає ремонту, є фізично знищеним, позивачка суду не надала. Копія гарантійного талону на вказаний телевізор, який наданий суду, не містить відомостей про вартість телевізору і відповідно не може вважатися належним доказом на підтвердження розміру витрат, яких позивачка зазнала у звязку із пошкодженням цього телевізору. Оцінивши надані суду докази в їх сукупності, суд вважає, що в даному випадку позивачка належними та допустимими доказами не довела суду розмір матеріальної шкоди, спричиненої їй в результаті залиття квартири, у звязку з чим підстав для задоволення позову немає. На підставі вищевикладеного, в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Outcome: dismissed