Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-11 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з вищеназваним позовом, посилаючись на те, що 29 січня 2017 року померла її мати [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира [ADDRESS]. Вона є єдиною спадкоємицею за законом першої черги після смерті матері. Постановою державного нотаріуса від 01.08.2017 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропущено строк подання заяви для прийняття спадщини. Вважає, що пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки є юридично необізнаною, перебувала у складному матеріальному становищі, не мала коштів на оформлення спадщини, так як не працює і утримує дитину-інваліда, а також через необхідність постійного догляду за хворим сином. Просила суд визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON], померлої 29 січня 2017 року і вважати причини пропуску строку поважними. Позивачка в судове засідання не з'явилася, надавши суду письмову заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності і зазначила, що позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не зявився, у письмовій заяві просив суд розглянути справу за його відсутності, позов визнав. Згідно з ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для цього законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Частинами першими статей 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Часом відкриття спадщини, згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК, є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Матеріалами справи встановлено, що спадкодавець [PERSON] померла 29 січня 2017 року у місті Карлівка Полтавської області, про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії І-КЕ №348022. (а.с. 7). Померла є рідною матірю позивачки, про що свідчать записи у свідоцтвах про народження серії ІІІ-ДВ №427479 та про шлюб (графа щодо зміни прізвища) серії І-КЕ №113037. (а.с. 8, 10) За життя померлій належала квартира №33 в будинку по вул. Гімназичній ([PERSON]), 12 в м. Карлівка Полтавської області, про що свідчить договір купівлі продажу укладений 28.08.1996 року між [PERSON] та [PERSON], а також записи про власників в технічному паспорті на вказану квартиру. (а.с. 12-20) Постанова приватного нотаріуса Карлівського районного нотаріального округу [PERSON] від 01.08.2017 року свідчить, що позивачка звернулася до нотаріуса з усною заявою, з проханням відкрити спадкову справу після померлої [PERSON] та видати їй свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS]. Нотаріус відмовила у вчиненні нотаріальних дій на підставі статей 1270, 1220 ЦК України у звязку з пропуском [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом. У постанові також зазначено, що інших спадкоємців, які б прийняли спадщину, немає. (а.с. 11) Таким чином, позивачка дійсно є спадкоємицею першої черги спадкоємців за законом після смерті [PERSON] і є єдиною, хто звернувся до нотаріуса з метою прийняти спадщину, проте не може реалізувати таке право у звязку з тим, що пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» розяснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивачка посилається на те, що не мала можливості звернутися до нотаріуса у визначений Законом шестимісячний строк, оскільки на її утриманні перебуває дитина- інвалід, яка потребує постійного догляду та лікування. На підтвердження зазначених нею обставин позивачка долучила до матеріалів справи свідоцтво про народження [PERSON] серії І-КЕ №230282, з якого вбачається, що вона є матірю такої дитини. (а.с. 9) Довідка Управління соціального захисту населення Карлівської РДА видана 21.08.2017 року свідчить, що позивачка перебуває на обліку і одержує допомогу на дитину-інваліда [PERSON], [INFO]. У довідці вказано, що допомога призначена з 24.01.2017 року, тоді як спадкодавець померла в цьому ж місяця, цього ж року - 29 січня 2017 року. (а.с. 6) Зазначене свідчить на користь того, що позивач дійсно понесла сильне душевне потрясіння, зазнала значних матеріальних втрат, окрім того мала необхідність доглядати сина інваліда, приділяти увагу його лікуванню та розвитку, що обєктивно завадило їй звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини вчасно. За таких обставин суд вважає за можливе прийняти визнання відповідачем позову, оскільки є достатньо підстав вважати, що причини, з яких позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, є поважними , тому такий строк може бути продовжений судом. Визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Outcome: approved