Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-06 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовною заявою про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, уточненою в ході судового розгляду. В обґрунтування заявлених вимог позивачка посилається на те, що є власником квартири [ADDRESS]. 28.05.2013 року з вини відповідачки, яка проживає в квартирі [ADDRESS] у цьому ж будинку, що розташована поверхом вище квартири позивачки, сталося залиття водою квартири [PERSON], внаслідок чого останній спричинені матеріальні збитки, які складаються з того, що необхідно проводити ремонтно-будівельні роботи щодо усунення наслідків залиття, а також моральна шкода. Вважає, що залиття її квартири сталося з вини відповідачки, внаслідок неналежної експлуатації останньою системи водопостачання. Просить стягнути з [PERSON] суму матеріальної шкоди у розмірі 8362 гривень та моральну шкоду в сумі 2000 гривень. У судовому засіданні позивачка та її представник [PERSON], яка діє на підставі договору про надання правової допомоги, позовні вимоги підтримали з підстав, вказаних у позовній заяві. Додатково пояснили, що співвласниками квартири [ADDRESS] є [PERSON], її чоловік [PERSON] та дочка [PERSON] Позивачка звернулася до суду за захистом своїх прав та одночасно діє в інтересах інших співвласників, які беруть участь у справі як треті особи. 28.05.2013 року з вини відповідачки, яка зареєстрована та проживає в квартирі [ADDRESS] у цьому ж будинку, що розташована поверхом вище квартири позивачки, сталося залиття водою квартири [PERSON], що, зокрема підтверджується актом ЖКП «Жилкомплекс». Залиття відбулось через те, що у квартирі відповідачки відкрита каналізація підводу до мийки. Позивачка неодноразово зверталась до відповідачки з метою відшкодування нею заподіяної залиттям шкоди, проте врегулювати це питання у позасудовому порядку не виявилось можливим. В судовому засіданні відповідачка та її представник [PERSON], який діє на підставі договору про надання правової допомоги, позовні вимоги не визнали, надали заперечення на позов, в яких зазначили, що 28.05.2012 року вона не заливала квартиру [ADDRESS], в цей день її донька - [PERSON] замінювала мийку, але при її знятті натекла лише невелика калюжа, яку одразу же витерли. Залиття квартири [ADDRESS] відбулося у серпні 2012 року, оскільки прорвало стояк холодної води, за утримання якого відповідає ЖЕК. Акт від 28.05.2013 року складався лише майстром ЖЕКу без участі свідків, квартиру відповідачки вони не оглядали та не бачили залиття. Власником квартири є не [PERSON], а її донька - [PERSON] З позовними вимогами не згодні, оскільки вони є необґрунтованими та недоведеними. Третя особа [PERSON] надав суду письмові пояснення, які підтвердив у судовому засіданні, пояснив, що залиття відбувалися періодично та припинялися раптово, причиною залиття є недбале ставлення відповідачки до утримання водопровідних комунікацій, а саме, під час проведення ремонтних робіт були демонтовані прилади, а на трубу водопроводу поставлена заглушка, але в разі відкриття води у ванній кімнаті, вода витікає на кухню. 28.05.2013 року він знаходився дома та побачив в кухні на стелі сильну водну течію, а коли піднявся до квартири відповідачки, то на її підлозі у кухні побачив калюжу із водою в тому місці, де у його кухні висить люстра. Він викликав ЖЕК, представники якого склали акт, піднялися в квартиру відповідачки, проте двері ніхто не відкрив. Пізніше вночі знову сталося затоплення і він викликав аварійну службу, яка перекрила стояк водопостачання. У серпні-вересні 2013 року затоплення квартири неодноразово повторювалися, у зв'язку з чим він звертався до аварійної служби, ЖЕКу та у міліцію. Просив задовольнити заявлені позовні вимоги. У судовому засіданні третя особа [PERSON] пояснила, що 28.05.2013 року її вдома не було, а 29.05.2013 року вона була вдома, коли викликали аварійну службу Міськводоканалу, які встановили факт залиття та перекрили стояк. Зі сторони відповідачки на контакт ніхто не йшов. Нижні квартири не затопило, оскільки в її квартирі постійно збирали воду. До квартири відповідачки [PERSON] не заходила. В судове засідання представник третьої особи ЖКП «Жилкомплекс» не з'явився, але надав суду заяву про розгляд справи в його відсутність. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснила, що вона є майстром ділянки № 5 ЖКП «Жилкомплекс», з боку позивачів щодо відповідачки неодноразово поступали заяви про залиття, про що складалися відповідні акти. Допитана свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що неодноразово за проханням [PERSON] була в неї вдома, проте води на підлозі ніколи не бачила, мийки на кухні не було, стояли заглушки, протікань труб не спостерігала. Допитана свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що 28.05.2013 року заходила вдень до [PERSON], щоб помити руки, але [PERSON] їй сказала, що у квартирі перекрита вода, мийки на кухні не було, стояли заглушки. Допитана свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що 28.05.2013 року заходила вдень до [PERSON], але слідів залиття не бачила. Допитаний свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що у травні 2013 року він знімав мийку у квартирі [PERSON] та ставив заглушки на гарячу та холодну воду, користуватися водою було неможливо окрім ванної. Заслухавши пояснення сторін, допитавши свідків, перевіривши матеріали справи та дослідивши надані сторонами докази, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] згідно із свідоцтвом про право власності належить на підставі спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Квартира [ADDRESS], яка знаходиться поверхом вище над квартирою [ADDRESS], належить [PERSON], згідно із технічним паспортом на квартиру, договором дарування, а також реєстраційним посвідчення від 29.08.2000 року /а.с.28-32, 34/. Згідно із особовим рахунком [NUMBER] квартиронаймачем зазначеної квартири є [PERSON], яка зареєстрована та мешкає у вказаній квартирі. Згідно з [PERSON], складеними ЖКП «Жилкомплекс» 28.05.2013 року та 29.05.2013 року, за зверненням [PERSON] було проведено огляд квартири [ADDRESS] та зафіксовані наслідки залиття, яке сталося через недбалість [PERSON], яка є власником розташованої поверхом вище квартири [ADDRESS] та проводила роботи по заміні водопровідних труб, кранів та обладнання. Сліди залиття мають місце у кухні, коридорі та житловій кімнаті. Було здійснено виїзд аварійної служби, яка припинила водопостачання. В ніч з 29 на 30 серпня 2013 року відбулося залиття квартири [ADDRESS], належної позивачці. Документально вказане залиття зафіксовано актом 3 ЖКП «Жилкомплекс» від 30.07.2013 року, складеним у зв'язку із зверненням [PERSON] щодо залиття його квартири з квартири [ADDRESS] вказаного будинку. У наведеному акті вказані сліди залиття квартири [ADDRESS] вказаного будинку. В акті зазначено, що залиття квартири [PERSON] відбулось в ніч з 29 по 30 серпня 2013 року. Мешканці квартири [ADDRESS] двері квартири не відчинили. 20.09.2013 комісією ЖКП «Жилкомплекс» було проведено обстеження квартири [ADDRESS] після залиття, внаслідок чого складено у зв'язку із зверненням [PERSON] щодо залиття її квартири з квартири [ADDRESS] вказаного будинку. У наведеному акті вказані сліди залиття квартири [ADDRESS] вказаного будинку. Мешканці квартири [ADDRESS] двері квартири не відчинили. Зазначене вище також підтверджується інформацією, наданою ЖКУ «Жилкомплекс». Згідно з листом ЖКП «Жилкомплекс» від 16.09.2013 року № 965, 28.05.2013 року та 31.08.2013 року поступали виклики до аварійної служби за адресою: [ADDRESS] щодо залиття з поверху вище. У квартирі [ADDRESS] зі стелі текла вода, мешканці з поверху вище двері не відчинили. Згідно із висновком про придатність до експлуатації квартири [ADDRESS], складеним ПП [PERSON], причиною залиття зазначеної квартири є систематичні течі, спричинені неналежною експлуатацією інженерних комунікацій володільцями квартири [ADDRESS] вказаного будинку, внаслідок чого утворилися наступні пошкодження - відлущення штукатурного, фарбувального шару стелі, відлущування шпалер, замикання електропроводки, вартість відновлювального ремонту складає 8362 грн. /а.с. 50-64/ В обґрунтування своїх заперечень відповідачка та її представник посилаються на відсутність причинно-наслідкового зв'язку між її діями та залиттям квартири позивачки, що виключає можливість стягнення з неї шкоди, заподіяної залиттям квартири [ADDRESS]. Проте з такими посиланнями суд не може погодитись, враховуючи наступне. Згідно ч. 3 ст. 156 Житлового кодексу України (далі за текстом ЖК України) власник квартири та члени його сім'ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). [PERSON] є основним квартиронаймачем, фактичним володільцем та членом сім'ї власниці квартири [ADDRESS], проживає у зазначеній кватирі та користується житлово-комунальними послугами з водопостачання та водовідведення, тож відповідно до вказаної вище норми має виконувати обов'язки, покладені на неї житловим законодавством. Згідно із ст. 1166 ЦК України шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.. Згідно із роз'ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. За клопотанням представника відповідачки, для визначення причин залиття та вартості ремонтних робіт ухвалою суду від 22.11.2013 року було призначено будівельно-технічну експертизу, з дорученням її проведення ФОП експерту [PERSON], витрати по проведенню якої покладено на [PERSON] Проте до суду надійшов лист від ФОП експерта Новікова № 112 від 26.12.2013 року, за яким оплата за проведення експертизи не поступила, у зв'язку з чим дослідження за вказаною ухвалою проводитися не буде. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. До показань свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] суд відносяться критично, оскільки вони не доводять факт відсутності вини відповідачки з приводу позовних вимог. Враховуючи, що причинно-наслідковий зв'язок між протиправними діями володільців квартири [ADDRESS] та розмір завданої цим шкоди [PERSON], як співвласниці квартири [ADDRESS], доведено у висновку ПП [PERSON] та вказане не спростовано доказами з боку відповідачці, то суд вважає, що є усі підстави для задоволення позову в частині стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] матеріальної шкоди у розмірі 8362 грн. Внаслідок залиття квартири [ADDRESS] позивачці було спричинено й моральну шкоду, яка полягає в душевних стражданнях, пов'язаних з переживаннями з приводу залиття її квартири, оскільки внаслідок залиття квартири був порушений звичний устрій життя позивачки. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в т.ч. моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких особа зазнала у зв'язку із пошкодженням її майна. Згідно із ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно роз'яснень, даних у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року, із змінами внесеними постановою № 5 від 25 травня 2001 року, «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, порушення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди мають враховуватись вимоги розумності та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує моральні страждання позивачки, які пов'язані з її душевними хвилюваннями з приводу залиття її квартири, у зв'язку з чим вважає можливим стягнути з [PERSON] в рахунок заподіяної позивачці моральної шкоди 500 гривень. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, відповідно до ст. 79, 88 ЦПК України, суд приходить до висновку про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] витрат [PERSON] на правову допомогу у розмірі 350 грн., підтверджені квитанцією від 18.06.2013 року, та сплачений судовий збір у розмірі 229,41 грн. На підставі Цивільного кодексу України,

Outcome: partial