Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-14 00:00:00

Позивачка звернулася до Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області з позовом, в якому просить\~визнати\~ \~відповідачку такою,\~що втратила\~право користування\~ жилим\~приміщенням за адресою:\~Запорізька область,\~ \~м.\~Мелітополь вул.\~Декабристів,\~буд 162, посилаючись те, що вона є власником вказаного будинку відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом виданого 16.04.2003 державним нотаріусом Мелітопольської державної нотаріальної контори [PERSON] р№ 4-772. Крім неї в будинку зареєстрована її дочка [PERSON], але з 2003 року за місцем реєстрації відповідачка не проживає без поважних причин, її речі відсутні. Реєстрація відповідачки порушує її права як власника вказаного будинку. Позивачка в судове засідання не зявилася, від неї надійшло клопотання про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти вирішення справи у заочному порядку. Відповідачка в судове засідання не зявилася. Судова повістка про виклик до суду надсилалася їй за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її проживання та повернулася до суду за відсутністю за адресою місця проживання за закінченням терміну зберігання. Іншої адреси відповідачка суду не повідомляла. Відповідно до ст.128 ч. 7 ЦПК України\~у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ст.128 ч. 8 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Крім того, відповідачка викликалася до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ухвалою судді Мелітопольського міськрайонного суду\~ Запорізької області від 26.09.2018 провадження у справі було відкрито та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд,\~ дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини. Позивачка є власником будинку за адресою: Запорізька область,\~ \~м.\~Мелітополь вул.\~Декабристів,\~буд 162, відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом серії ВАК №017105 виданого 16.04.2003 державним нотаріусом Мелітопольської державної нотаріальної контори [PERSON] р№ 4-772./а.с.5,6/ Відповідно до довідки виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області від 14.09.2018 [PERSON],\~ зареєстрована за адресою: [INFO]./а.с.13/ З довідки голови квартального комітету № 13 від 29 серпня 2018 року вбачається, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [INFO], але не проживає з 2003 року. (а.с.10) В силу того, що відповідачка зареєстрована в будинку але в ньому не проживає, позивачка не може в повній мірі володіти, користуватися та розпоряджатися належним їй будинком. Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною 1 ст. 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 156 ЖК УРСР члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в ч. 2 ст. 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 64 ЖК УРСР до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їхні діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в ч. 2 цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Відповідачка зареєстрована в будинку, як член сімї власника. Відповідно до вимог ч.2 ст.405 ЦК України член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Будь-якої домовленості між сторонами щодо строку відсутності відповідачки в будинку судом не встановлено. Враховуючи той\~факт,\~що відповідачка\~добровільно залишила\~квартиру,\~зареєстрована в\~ній,\~як член\~сімї власника,але без поважних причин не проживає понад один рік, суд приходить до висновку про наявність підстав для припинення права відповідачки користуватися чужим майном (будинком) на підставі частини другої статті 405 ЦК України. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved