Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-08 00:00:00

Позивачка звернулась до суду із позовом до Обухівського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому просила виключити відомості про батька в актовому записі № 67 від 02 червня 2017 року про народження дитини [PERSON] , [INFO] . Свою заяву обґрунтувала тим, що шлюб між батьком дитини - [PERSON] рішенням Київського районного суду м. Харкова від 23 травня 2019 року визнаний недійсним від дня його державної реєстрації, тобто з 29 вересня 2006 року. На захист інтересів дитини, яка має право знати своїх генетичних батьків, та користуватися соціальними пільгами, позивачка просить виключити відомості про батька дитини з актового запису про народження та внести відповідні зміни. Ухвалою Обухівського районного суду Київської області відкрито провадження по справі та призначено слухати справу у спрощеному позовному провадженні. Позивачка в судове засідання не з`явилась, подала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила задовольнити. Представник відповідача Обухівського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи за участю представника, проти задоволення позовних вимог не заперечував. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Положеннями ст. 280 ЦПК України передбачається, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд визнав можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, враховуючи те, що відповідач, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин. Відповідно до ч. 5,6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої зазначено [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про народження Серія [NUMBER] , виданим Виконавчим комітетом Української міської ради Обухівського району Київської області. 29.09.2006 року між [PERSON] та позивачкою укладений шлюб, який зареєстрований Міським відділом реєстрації актів цивільного стану № 1 Харківського обласного управління юстиції під актовим записом № 2231. Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 23 травня 2019 року по справі № 640/24226/18, вказаний шлюб визнано недійсним від дати державної реєстрації, тобто від 29 вересня 2006 року. Відповідно до Повідомлення про анулювання актового запису цивільного стану вих. № 5467/15.1-05-06-10 від 10.12.2019 року - анульовано актовий запис № 2227 про шлюб [PERSON] та [PERSON] , складений 29 вересня 2006 року. Відповідно до ст. 47 СК України, недійсність шлюбу не впливає на обсяг взаємних прав та обов`язків батьків і дитини, яка народилася у цьому шлюбі. По-перше, сімейне законодавство в цілому не пов`язує виникнення та існування прав дитини з наявністю юридичних відносин між її батьками. Батьки дитини можуть перебувати або не перебувати у шлюбі між собою, вони також можуть спочатку перебувати у шлюбі, а потім його розірвати. Цей фактор впливає лише на процедуру встановлення правового зв`язку між батьками та дітьми, а не на його існування як такого. По-друге, народження дитини у недійсному шлюбі, яке підтверджено відповідним свідоцтвом про народження, є безумовним доказом походження дитини від певних осіб. Щодо відносин між батьками та дитиною, яка народилася у недійсному шлюбі, діють загальні правила про визначення походження дитини (ст. 122 СК України). Вважається, що дитина, народжена у такому шлюбі, походить від осіб, які перебувають у недійсному шлюбі. Походження дитини від батьків, які перебувають у недійсному шлюбі, є правовою презумпцією (припущенням). Вона може бути спростована. Закон не встановлює для таких випадків спеціальних правил. Батьківство та материнство щодо дитини, народженої в недійсному шлюбі, може бути оспорене в загальному порядку (ст. ст. 136-140 СК України). Згідно до ч. 2, 3 ст. 138 СК України, вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. До вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що закон встановлює єдине правило: недійсність шлюбу не впливає на обсяг взаємних прав та обов`язків батьків і дитини, яка народилася у цьому шлюбі, а тому позов задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed