Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-18 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з вищевказаним позовом до відповідача, посилаючись в обґрунтування своїх вимог на наступне. [INFO] помер її батько [PERSON] , після смерті якого залишилося спадкове майно. Спадкоємцем майна померлого батька за законом є лише позивачка. Остання спадщини після смерті батька не прийняла, оскільки хоч і проживала разом з ним, однак була зареєстрована за іншою адресою. При зверненні до нотаріальної контори їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини та одночасно роз`яснено про необхідність зверненням до суду з відповідним позовом. Вважаючи, що строк для прийняття спадщини пропущено з поважних причин, позивачка в своїй позовній заяві просила суд визначити їй додатковий строк тривалістю в два місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті батька. Позивачка у підготовче судове засідання не з`явилася, однак скерувала до суду письмове клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явилася, однак скерувала до суду письмове клопотання про розгляд справи без її участі, заявлені позивачем позовні вимоги визнала повністю. Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивачки є підставними та підлягають до задоволення у повному обсязі з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною 1 статті 1269 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Причому, згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України зазначені дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що згідно з свідоцтвом про смерть [PERSON] помер [INFO] . Рішенням Горохівського районного суду Волинської області від 02 вересня 2014 року стверджується, що позивачка є дочкою померлого [PERSON] . Згідно з довідкою №209 від 18 вересня 2020 року, виданої Ватинською сільською радою Горохівського району Волинської області, спадкоємцем майна за законом після смерті [PERSON] є його дочка [PERSON] . Відповіддю Горохівської державної нотаріальної контори від 17 березня 2020 року за №01-09/249 стверджується, що після померлого [INFO] [PERSON] спадкова справа не заводилась. Листом приватного нотаріуса від 13 грудня 2019 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я [PERSON] було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до п.26 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Як роз`яснено у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За таких обставин, на думку суду, заслуговують на увагу, як цілком підставні, доводи позивача про те, що вона має право на спадщину за законом на майно померлого батька та пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини через те, що хоча вона і проживала разом зі спадкодавцем на день його смерті, однак була зареєстрована за іншою адресою. Таку причину пропущення позивачем визначеного ч.1 ст.1270 ЦК України шестимісячного строку для прийняття спадщини суд вважає поважною і визначає позивачу додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання даним рішенням суду законної сили для подання ним нотаріусу відповідної заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved