Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-28 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з позовом до Покровської центральної районної лікарні, третя особа: [PERSON] про визнання незаконним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення. В обґрунтування своїх позовних вимог вказала, що з 18.04.1995 року перебуває у трудових відносинах з відповідачем по справі Покровською ЦРЛ, де працює на посаді лікаря акушера-гінеколога. 13 грудня 2016 року її було ознайомлено з наказом головного лікаря Покровської ЦРЛ № 01-05/277 від 29.11.2006 року про накладення на нього повторного дисциплінарного стягнення у вигляді догани за відсутність на робочому місці. Оскільки 14.11.2016 року в період з 16-30 годин до 17.30 годин вона виконувала активний акушерський патронаж, разом зі своєю акушеркою [PERSON], що передбачено посадовою інструкцією лікаря акушера гінеколога жіночої консультації,затвердженої наказом МОЗ України від 15.07.2011 року, просить наказ № 05/277 від 29.11.2016 року визнати незаконним та скасувати його, стягнути з Покровської ЦРЛ на її користь судові витрати у розмірі 2640 грн., які складаються з судового збору та витрат на правову допомогу. В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги, наполягала на їх задоволенні. Представник позивачки в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, наполягав на їх задоволенні. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, пояснив, що наказ 01-05/277 від 29.11.2006 року прийнятий головним лікарем Покровської ЦРЛ на законних підставах, у звязку відсутністю позивачки на робочому місці, що було виявлено внаслідок перевірки, тому в задоволенні позовних вимог просив відмовити. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що підставою для прийняття наказу про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани позивачці по справі була відсутність останньої на робочому місці 14.11.2016 року в період з 16-30 годин до 17.30 годин, що було предметом перевірки. Про те, що позивачку направляв до хворої [PERSON] завідуючої жіночої консультації [PERSON], йому нічого невідомо. Фіксування патронажу в лікарні не здійснюється. В подальшому проси закінчити справу слуханням без його участі. ( а. с. 134). Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що працює акушером Покровської ЦРЛ. З липня 2016 року по січень 2017 рік вона працювала разом з [PERSON] У звязку з тим, що у хворій [PERSON] були погані аналізи, завідуючий жіночої консультації [PERSON] надав усне розпорядження [PERSON] та їй здійснити патронаж. 14.11.2016 року приблизно о 16-20 годині вони разом з позивачкою на таксі виїхали за місцем проживання хворої [PERSON] , оскільки останньої двома не виявилось, вони повернулись на робоче місце о 16-50 годин, про що нею була зроблена відповідна відмітка в журналі відвідувань. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він займає посаду завідуючого жіночої консультації. У відділенні жіночої консультації на обліку перебувала хвора [PERSON], яка мала погані аналізи, у звязку він надав вказівку лікарю акушеру гінекологу [PERSON] здійснити її патронаж, що було зроблено 14.11.2016 року останньою та акушеркою [PERSON] Йому в подальшому було відомо, що на позивачку було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани у звязку з тим, що остання була відсутня на робочому місці 14.11.2016 року у період часу з 16-20 годин до 16-50 годин по причині виконання патронажу за його усним розпорядженням. Через день після виконання патронажу хвора [PERSON] лягла на стаціонар і пояснила, що була відсутня 14.11.2016 року вдома, оскільки її не було в місці. Здійснення патронажу лікарями, акушерами гінекологами передбачено Наказом МОЗ № 417. Про виконання позивачкою 14.11.2016 року патронажу він доповідав на нараді в лікарні. Журнал приходу та уходу був введений тиждень тому. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що працює завідуючою акушерським відділенням Покровської ЦРЛ. Їй відомо, що хвора [PERSON] пацієнтка з поганими аналізами та вона не зявлялась на прийом до лікаря. Про це говорив завідуючий жіночої консультації [PERSON] на нараді, яка проходить кожного ранку з 08-00 до 08-15 години. Також їй відомо про те, що [PERSON] ставив питання про здійснення відносно [PERSON] патронажу. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що працює завідуючим перинатального центру. Про [PERSON] , як пацієнтку з поганими аналізами, йому доложили на нараді. Він зателефонував останній о 10 годині вранці 16.11.2016 року та сказав, що їй необхідно лягти на стаціонар. [PERSON] сказала, що проживає за іншою адресою, ніж тією ,яка вказана в її медичних документах. Згідно наказу МОЗ № 417 акушерка повинна здійснювати патронаж, в разі неявки пацієнтки вона повинна поставити цей факт до відома лікаря. Лікарі повинні покидати лікарню з відповідного дозволу. Вважає, що в необхідності патронажу не було, оскільки [PERSON] за його дзвінком зразу йому відповіла. Лікар- гінеколог [PERSON] підпорядковується йому і завідуючому жіночої консультації [PERSON] Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що працює заступником головного лікаря Покровської ЦРЛ з медичної частини. У неї в кабінеті проходять ранкові наради. Згідно Наказу МОЗ № 417 акушерка повинна здійснювати патронаж. Завідувач жіночої консультації повинен всі дії узгоджувати із завідуючим перинатального центру. Лікар гінеколог зобовязана виконувати завдання завідуючого жіночої консультації, якщо вони не суперечать посадові інструкції. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що 14.11.2016 року проводила перевірку завантаженості лікарів на підставі наказу ЦРЛ від 11.11.2016 року . Під час перевірки встановлена відсутність на робочому місці лікарі-гінеколога [PERSON] 14.11.2016 року в період часу з 16-30 до 17-30 годин, про що був складений відповідний акт та докладено головному лікарю. До 17-30 вона була в жіночій консультації та не бачила там [PERSON] В подальшому їй стало відомо про те, що [PERSON] разом з акушеркою здійснювали патронаж. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що працює в Покровській ЦРЛ начальником планово-економічного відділу. 14.11.2016 року нею та [PERSON] було здійснено перевірку щодо виконання працівниками ЦРЛ норм робочого часу. В процесі перевірки була встановлена відсутність на робочому місці лікаря-гінеколога [PERSON] та акушерки 14.11.2016 року в період з 16-30 годин до 17-30 годин, про що був складений відповідний акт. Взимку дійсно працівники ЦРЛ працювали до 16 години. Суд, вислухавши пояснення позивачки, представника позивачки, представника відповідача, третьої особи, свідків, зясувавши обставини справи і перевіривши їх доказами, приходить до наступного. Судом встановлено, що позивачка по справі [PERSON] з 18.04.1995 року перебуває у трудових відносинах з відповідачем по справі Покровської ЦРЛ, де працює на посаді лікаря акушера-гінеколога, а з 01.09.2012 року переведена на посаду лікаря акушера-гінеколога акушерського відділення з 01.09.2012 року ( а.с. 49). Згідно наказу № 01-05/277 від 29.11.2016 року за порушення трудової дисципліни відсутність на робочому місці з 16-30 годин до 17-30 годин лікарю акушер-гінекологу [PERSON] оголошено догану; бухгалтерії здійснити нарахування заробітної плати [PERSON] за 14.11.2016 року за фактично відпрацьований час. Зобовязано завідуючого жіночої консультації [PERSON] посилити контроль за відпрацюванням робочого часу у його відділенні і забезпеченні роботи згідно графіку. ( а. с. 4, 45). Згідно акту від 14.11.2016 року щодо перевірки навантаження на лікарняну ставку та дотримання норм робочого часу лікарів акушерів-гінекологів жіночої консультації Покровської ЦРЛ встановлено, що згідно графіку роботи всі лікарі на момент перевірки о 15-00 годині були на своєму робочому місці; при повторній перевірці 14.11.2016 року о 16-30 до 17-30 годині на своєму робочому місці була відсутні [PERSON]. ( а.с. 8). З пояснень , відібраних 18.11.2016 року від [PERSON] вбачається, що останньою 14.11.2016 року в період з 16-20 до 16-50 годин був здійснений патронаж пацієнтки [PERSON] з узгодженням завідуючого жіночої консультації [PERSON], з 16-50 годин до 18-00 годин вона перебувала на робочому місці в жіночій консультації ( а.с. 12). Згідно журналу обліку роботи вдома патронажної акушерки [PERSON] відносно [PERSON] було здійснено патронаж з 16-20 до 16-50 годин, про що здійснено відповідний запис як акушеркою так і лікарем-гінекологом [PERSON] ( а.с. 9,13-14). Вказана обставина підтверджена також записом в індивідуальній картці вагітної ( а.с. 11). Як вбачається з матеріалів справи, розрахунковим відділом Покровської ЦРЛ на основі наказу № 01-05/277 від 29.11.2016 року у грудні 2016 року було проведено утримання із заробітної плати [PERSON] у розмірі 30,48 грн. за 14.11.2016 року за фактично невідпрацьований час ( а.с. 52). З урахуванням зазначеного наказу було внесено зміни до табелю обліку робочого часу працівників жіночої консультації за листопад 2016 року, а саме у графі «[PERSON]Г.» у стовбці «14.11.2016р» здійснено виправлення шляхом виправлення даних щодо відпрацьованого часу з 7 годин 42 хвилин на 6 годин 42 хвилин, тобто було виключено час 60 хвилин, який [PERSON] була відсутня на робочому місці. ( а.с. 52). Згідно Правил внутрішнього трудового розпорядку працівників Красноармійського центральної районної лікарні, затвердженої головним лікарем Красноармійської ЦРЛ [PERSON], працівники зобов»язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці; вчасно приходити на роботу, використовувати весь робочий час для продуктивної праці, утримуватись від дій, що заважають іншим працівникам виконувати їх трудові обов»язки.( а.с. 96). Коло обов»язків ( робіт), які виконує кожен працівник за своєю спеціальністю, кваліфікацією або посадою, визначається професійними обов»язками медичних і фармацевтичних працівників, а також обов»язками інших працівників, передбачених положенням, посадовими інструкціями, технічними правилами та іншими документами, затвердженими у встановленому порядку, тарифно-кваліфікаційними довідниками робіт і професій робітників, кваліфікаційними довідниками посад службовців. Згідно з п.п. 15,16, 18 Правил внутрішньо трудового розпорядку працівників Красноармійської центральної районної лікарні лікарня працює безперервним режимом праці. Початок робочого часу з 08-00 до 17-00 години. Кожен працівник зобов»язаний відмітити свій прихід на роботу до початку роботи, а по закінченню робочого дня залишати робоче місце у порядку, встановленому у закладі. У Покровській ЦРЛ застосовується щомісячний облік робочого часу. Тривалість нічної роботи дорівнює денний і становить до 12 годин у зміну. Призначати працівника на роботу протягом двох змін підряд забороняється. Графіки змінності доводяться до відома працівника, як правило, не пізніше ніж за один місяць.( а. с. 96). Відповідно до п. 19 Правил порядок обліку часу роботи поза межами закладу( наприклад надання лікарями допомоги ) встановлюється адміністрацією. Як встановлено в судовому засіданні в Покровській ЦРЛ діловодством передбачено ведення журнал обліку роботи вдома патронажної акушерки, іншого обліку часу роботи поза межами закладу, зокрема для здійснення патронажу лікарями, адміністрацією не встановлено, що підтверджено поясненнями головного лікаря в судовому засіданні [PERSON] Судом встановлено, що 14.11.2016 року робочий час позивачки, згідно графіку, становив з 10-11 до 18-00 годин. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] в період з 01.07.2016 року по 31.12.2016 року свої посадові обовязки виконувала саме в жіночій консультації Покровської ЦРЛ, яка була обєктом перевірки 14.11.2016 року ( а. с. 97). Згідно посадової інструкції лікаря акушера-гінеколога акушерського відділення Перинатального центру 11 рівня у складі Красноармійської ЦРЛ [PERSON] підпорядкована головному лікарю Пеританального центру, головному лікарю Красноармійської ЦРЛ, заступнику головного лікаря та зав. Відділенням; у своїй роботі керується чинним законодавством України про охорону здоров» я, організацію акушерсько-гінекологічної допомоги населенню ( а.с. 54). Згідно посадової Інструкції лікаря акушера-гінеколога жіночої консультації Перинатального центру 11 рівня у складі Покровської ЦРЛ [PERSON] лікар акушер-гінеколог підпорядковується безпосередньо головному лікарю ЦРЛ, керівнику-завідувачу Перинатального центру, зав. жіночої консультацією; зобовязана здійснювати прийом жінок у жіночій консультації; відвідувати хворих і вагітних на дому за викликом; виконувати активний акушерський патронаж вдома. ( а.с. 59-61). Патронаж вагітних\~- складова частина системи диспансерного спостереження за вагітною жінкою, метою якого є здійснення комплексу заходів, спрямованих на формування, збереження і зміцнення здоров'я матері, попередження розвитку у неї захворювань і ускладнень вагітності, раннє їх виявлення, лікування та забезпечення умов для нормального розвитку плоду. Наказом МОЗ України № 417 від 15.07.2011 року « Про організацію амбулаторної акушерсько-гінекологічної допомоги в Україні» при неявці вагітної на запланований огляд, причина з»ясовується за вказаним контактним телефоном. У разі неявки на 2 і більше обов»язкових візитів та/або систематичного невиконання рекомендацій і призначень, лікар/акушерка, які спостерігають за вагітною, повинні інформувати завідуючого жіночою консультацією та керівника, якому підпорядкований ЛПЗ з відміткою в медичній документації. У разі виявлення асоціальної поведінки вагітної лікар має письмово інформувати працівників соціальної служби. Частиною 1\~ст.16 ЦК України\~передбачено право особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У відповідності зі\~ст. 139 КЗпП України\~працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до вимог ч.1\~\~ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана;2) звільнення. Згідно положень\~\~ст.149 КЗпП України стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівнику під розписку. Відповідно до\~ст. 148 КЗпП України\~дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявлення проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Статтею 149 КЗпП України\~передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником, без поважних причин, обов'язків, покладених на нього трудовим договором. Порушення працівником трудової дисципліни, невиконання або неналежне виконання покладених на нього трудових обов'язків є підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Однак при накладенні дисциплінарного стягнення у виді догани роботодавцем не було враховано ступеня тяжкості вчиненого проступку, до яких негативних наслідків порушення трудової дисципліни призвело чи могло призвести, обставин, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Крім того, за правилами трудового законодавства працівник вважається невинуватим доти, доки роботодавець не доведе, що він винен у невиконанні чи неналежному виконанні прийнятих на себе обов'язків. Презумпція невинуватості викликана тим, що працівник виконує свою роботу за договором з підляганням внутрішньому трудовому розпорядку, а роботодавець зобов'язаний забезпечувати йому умови праці, необхідні для виконання, тоді як останній зобов'язаний своєчасно і точно їх виконувати. Для того, щоб поставити працівнику у вину невиконання чи неналежне виконання взятих на себе обов'язків і притягнути його до відповідальності, роботодавець повинен довести, що воно мало місце не внаслідок його неналежного керівництва і забезпечення необхідних умов праці, а через вину працівника. Презумпція невинуватості є заходом захисту трудового правовідношення, прав працівника від суб'єктивної оцінки його дій, поведінки з боку роботодавця і безпідставного притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Отже, приймаючи до уваги, що здійснення патронажу передбачено посадової інструкцією лікаря акушера-гінеколога [PERSON], виконання останньою патронажу пацієнтки [PERSON] за розпорядженням завідуючого жіночої консультації [PERSON], якому позивачка безпосередньо підпорядковувалась згідно своїх службових обовязків, що знайшло своє підтвердження в судовому засіданні вищезазначеними доказами, суд не розцінює як порушення позивачкою трудової дисципліни, а навпаки, як виконання своїх посадових обовязків. Тобто в діях позивачки відсутній склад дисциплинарного проступку у вигляді порушення трудової дисципліни, а відтак оскаржуваний наказ видано незаконно. Окрім того, свідки [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні пояснили , що на момент перевірки не знали про те, що [PERSON] разом з акушеркою [PERSON] здійснювала патронаж, а інші члени комісії поставили свої підписи в акті лише зі слів перевіряючих працівників адміністративно-управлінського персоналу. Їх пояснення стосовно відсутності позивачки на робочому місці з 16-50 до 17-30 годин спростовуються поясненнями свідків [PERSON], [PERSON], матеріалами справи ( а.с.(9,11,13-14). Доводи представника відповідача про те, що в діях позивачки містились ознаки порушення трудової дисципліни , оскільки проведення патронажу лікарем [PERSON] не відповідає вимогам наказу МОЗ України № 417 від 15.07.2011 року, суд не може взяти до уваги, оскільки, по-перше, в своїй діяльності лікар акушер-гінеколог керується, окрім законодавчих актів, саме посадовою інструкцією, якою встановлено, що проведення патронажу входить саме до обовязків , а не до прав лікаря гінеколога, по-друге проведення такого патронажу було здійснено за розпорядженням завідуючого жіночої консультації, підпорядкування якому також передбачено посадовою інструкцією. Відповідно до ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. Як встановлено в судовому засіданні позивачка ознайомлена з даним наказом 12.12.2016 року, тому строк звернення до суду, визначений ст. 233 КЗпП позивачкою не пропущений. Враховуючи вищезазначені норми права, обставини справи, суд приходить до висновку, що в діях позивачки відсутній склад дисциплінарного проступку, тому наказ головного лікаря Покровської ЦРЛ № 01-05/277 від 29.11.2016 року слід визнати незаконним та скасувати. Що стосується вимог про стягнення з відповідача на користь позивачки понесених судових витрат, то суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Згідно ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. До витрат, повязаних з розглядом справи відносяться витрати на правову допомогу. Відповідно до ст. 84 ЦПК України склад та розмір витрат, повязаних із оплатою правової допомоги, належать до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду слід надати договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, повязаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку. При цьому недопустимими є документи, які не відповідають встановленим вимогам. Згідно ст. 1 Закону України « Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. Оскільки в матеріалах справи відсутні дані про кількість годин, які затратив для надання правової допомоги адвокат по даній справі позовні вимоги в частині стягнення витрат на правову допомогу задоволенню не підлягають. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивачки слід стягнути понесений судовий збір у розмірі 640 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial