Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-24 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради \~\~ про визначення\~ додаткового\~ строку\~ для прийняття\~ спадщини, що залишилася після смерті брата, [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позову зазначила, що після смерті її брата, [PERSON] , залишилося спадкове майно у вигляді квартири загальною площею 18 кв. м, що розташована за адресою: [ADDRESS] , що належала померлому на підставі договору купівлі продажу від 23.03.2013 року. \~ \~ \~ \~ [PERSON] помер [INFO] . При зверненні позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з пропуском строку. Позивачка вважає, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вона є громадянкою РФ, підтримувала зв`язок з братом переважно по телефону, а в 2013 році втратила з ним зв`язок та була не обізнана про смерть брата,у зв`язку з чим просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини , як єдиної спадкоємиці після смерті брата, який помер [INFO] . Ухвалою Комінтернівського районного суд м. Харкова від 02 травня 2018 року зазначену позовну заяву було залишено без руху, позивачу було надано строк для усунення недоліків позовної заяви. У встановлений законом строк позивач усунув зазначені недоліки. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 30 травня 2018 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 серпня 2018 року закрито підготовче провадження по справі та призначено до судового розгляду. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні підтримав позовні вимоги у повному обсязі. Представник відповідача Харківської міської ради до канцелярії суду надав заперечення на позовну заяву, відповідно до яких просив відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] у повному обсязі. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Суд, вислухавши думку, пояснення, доводи представника позивача по справі, ознайомившись та дослідивши матеріали справи та надані докази, вважає позов не підлягаючим задоволенню на підставі встановлених фактичних обставин по справі. З інформаційної довідки № 135180241 від 22.08.2018 року Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно вбачається, що власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , на підставі договору купівлі продажу від 23.03.2013 року посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Чуприною Г.О. (а. с. 63). [PERSON] помер [INFO] відповідно до свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] від 19 вересня 2017 року виданого Харківським міським відділом держаної реєстрації актів цивільного стану Головного Територіального управління юстиції у Харківській області. (а. с. 9). Зі спадкової справи № 934/2017 року вбачається, що Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01 грудня 2017 року [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] відмовлено, з причин пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідно до статті 1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України). Статтею 1223\~ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно зі статтею 1233\~ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Частиною першою та другою статті 1269\~ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272\~ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, частиною третьою статті 1272\~ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини першої статті 16\~ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15\~ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу сторони справи на власний розсуд розпоряджаються наданими їм законом правами та обов`язками щодо предмета спору (стаття 13 ЦПК України), а суд на засадах змагальності сторін може лише сприяти застосуванню таких прав та виконанню обов`язків, ураховуючи при цьому принципи справедливості та рівності учасників процесу перед законом та судом. Відповідно до частин першої та другої статті 12\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Вимогами частини першої статті 81\~ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини першої статті 77\~ЦПК України\~ належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно з частиною другою статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Звертаючись до суду з позовом, позивач не надала належних та допустимих доказів того, що їй не було відомо про смерть її брата, а також доказів того, що її проживання за межами України в указаний період було пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї на вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк, у зв`язку із чим позивач не виконала свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилалася як на підставу своїх вимог і заперечень то правові підстави для визначення додаткового строку для [PERSON] для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , відсутні. Крім того, згідно правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України у справі 6-1215цс16 від 14 вересня 2016 року, з яким погодився Верховний Суд\~у складі\~колегії суддів\~Другої судової\~палати Касаційного\~цивільного суду,\~переглядаючи 6\~червня 2018\~року судові\~рішення справи\~№\~592/9058/17-ц\~(касаційне\~провадження №\~61-200\~св 18), якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, зокрема, через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Оскільки у позові відмовлено, судові витрати стягненню з відповідача не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed