Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-30 00:00:00

Позивачка [PERSON] у серпні 2017 року звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] , [PERSON] про виділ в натурі частки земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:62:190:0020, що розташована по [ADDRESS] . Вимоги позовної заяви вмотивовані тим, що 28.12.2007 року позивачка на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки набула у власність 2/3 частини земельної ділянки, що знаходиться по [ADDRESS] , з цільовим призначенням для ведення індивідуального садівництва, загальною площею 0,0598 га, кадастровий номер 8000000000:62:190:0020. На підставі вищевказаного договору позивачкою було отримано державний акт серії ЯЖ №050119 від 09.10.2008 р. про право власності на земельну ділянку, відповідно до якого за нею було зареєстровано право власності на 2/3 частини земельної ділянки. В подальшому, згідно з рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 12.11.2015, за позивачкою в результаті розподілу майна подружжя було визнано право власності на 1/3 частину земельної ділянки, площею 0,019933 га. 04.05.2016 р. на підставі вищевказаного рішення за позивачкою було зареєстровано право власності на 1/3 частини земельної ділянки, що підтверджується інформаційною довідкою від 24.05.2016 № 59767449 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Цим же рішенням також визнано право власності відповідача [PERSON] на 1/3 частину земельної ділянки, площею 0,019933 га. Право власності відповідача [PERSON] в свою чергу підтверджується даними договору купівлі - продажу земельної ділянки від 28.12.2007 року та державного акту про право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 050118 від 09.10.2008 р. Таким чином, кожному зі співвласників земельної ділянки, належить по 1/3 частини у праві спільної часткової власності. Позивачка зверталась до відповідачів з пропозицією про виділ частки співвласника у спільній частковій власності на земельну ділянку з метою припинення спільної часткової власності та реєстрації права власності за кожним на свою частку, як на окремий об`єкт нерухомого майна, проте відповідачі не надали свою згоду, щодо поділу земельної ділянки. Крім того, головним приводом для позивачки на звернення до суду було те, що [PERSON] , без отримання згоди позивача та без будь-яких документів дозвільного характеру, розпочав будівництво будинку та господарських споруд на земельній ділянці. На вимогу позивачки припинити самочинне будівництво відповідач не відреагував, як і на повторну пропозицію виділити в натурі частки із спільної часткової власності на земельну ділянку. Отже, позивачка вимушена звернутись до суду з метою реалізації свого права на виділ в натурі зі спільної часткової власності окремий об`єкт нерухомого майна 1/3 частини земельної ділянки. Приводом для звернення до суду також є відсутність у позивачки власного житла та скрутне матеріальне становище. Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва [PERSON] від 29.08.2017 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду. На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2018, у зв`язку із звільненням судді [PERSON] , справу було передано на розгляд новому складу суду - головуючому Зотько Т.А. В ході підготовчого розгляду справи відповідачем [PERSON] було подано до суду зустрічний позов до [PERSON] та [PERSON] про виділ в натурі частки співвласнику земельної ділянки. Вимоги зустрічного позову вмотивовані тим, що 28.12.2007 року позивачкою та [PERSON] було укладено спільний договір купівлі - продажу земельної ділянки та договір про спільну часткову власність та конкретне користування на земельну ділянку. В результаті реєстрації права власності на підставі вказаного вище договору купівлі-продажу позивачу за зустрічний позовом було видано державний акт про право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 050118 від 09.10.2008 року, орган видачі -Головне управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради. Відповідно до даних Державного акту [PERSON] належить частка в розмірі 1/3 у праві спільної часткової власності на земельну ділянку, що знаходиться в [ADDRESS] , з цільовим призначенням для ведення індивідуального садівництва, загальною площею 0,0598 га, кадастровий номер 8000000000:62:190:0020, іншими співвласниками земельної ділянки є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується документами, що наявні в матеріалах справи. Отже, [PERSON] , як співвласник земельної ділянки, вправі вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення. Основною обставиною, яка змусила [PERSON] звернутись з зустрічним позовом, стало те, що [PERSON] , на думку позивача, нечітко сформульовано, яка саме частина земельної ділянки має бути їй виділена та чим це обґрунтовується. Крім того, він має бажання виділити в натурі свою частину земельної ділянки у визначений ним шлях та не залежати в подальшому від волі інших співвласників земельної ділянки. Таким чином, позивач за зустрічним позовом вважає що йому має бути виділена в натурі частка у праві спільної часткової власності на земельну ділянку, але при цьому, це має бути саме та 1/3 частина земельної ділянки, яка згідно плану Державного акту, прилягає повністю до межі від А до Г та частково до меж від А до Б, що визначена договором про спільну часткову власність та конкретне користування на земельну ділянку, а саме частину земельної ділянки розміром 0,01993 гектара, що відповідає належній йому 1/3 частки у праві спільної часткової власності, яку на плані фактичного користування окреслено лініями: з точки 1 до точки 2, з точки 2 до точки 5, з точки 5 до точки 6, з точки 6, до дочки 7, з точки 7 до точки 1. Даний зустрічний позов було прийнято судом до спільного розгляду позовних вимог [PERSON] . Ухвалою суду від 16.08.2018 було призначено по справі судову земельно-технічну експертизу, у зв`язку із чим зупинено провадження по справі. Виконання вищевказаної експертизи за клопотанням особи, яка його заявила було доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. 09.10.2018 на адресу суду від судового експерта, на виконанні у якого перебувало призначене судом експертне дослідження, надійшло клопотання про забезпечення обстеження об`єктів дослідження, надання додаткових документів і відомостей та залучення інженера-геодезиста. 22.10.2018, у зв`язку із надходженням клопотання експерта, у виконанні якого перебуває призначене судом вищевказане експертне дослідження, було поновлено провадження для його розгляду, та відповідно викликано у судове засідання сторін. Ухвалою суду від 12.11.2018 року було вирішено клопотання експерта та повернуто матеріали цивільної справи до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для продовження проведення судової земельно-технічної експертизи, у зв`язку із чим зупинено провадження по справі. 22.02.2019 матеріали справи повернуті на адресу суду з експертної установи. Ухвалою судді від 28.02.2019 було поновлено провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні. Ухвалою суду від 28.03.2019 закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні. В судовому засіданні позивач - [PERSON] та її представник [PERSON] , вимоги первісного позову підтримали та просили про його задоволення, посилаючись на обставини, викладені в ньому та заявах по суті. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] просили відмовити в первісному позові з тих підстав, що на земельній ділянці міститься об`єкт незавершеного будівництва, крім того заперечували, щодо вимог зустрічного позову, посилаючись на обставини, викладені у відзивах на позови, обгрунтовуючи тим, що сторони по справі є дійсно співвласниками земельної ділянки площею 0, 0598 га, яка розташована по [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:62:190:0020. При цьому відповідно до договору про спільну часткову власність та конкретне користування на земельну ділянку від 04.02.2009 року укладеного [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] отримала у володіння та користування частину земельної ділянки, позначеної на Плані літерою 2, площею 0, 3987. Згодом на підставі рішення суду було визнано за [PERSON] та [PERSON] право власності відповідно на 1/3 частини земельної ділянки, площею 0,019933 га. Зазначені вище обставини визнаються відповідачем. Однак, позивачка [PERSON] приховала від суду суттєві обставини, що мають значення для справи, а саме наявність на спірній земельній ділянці об`єкта незавершеного будівництва - житлового будинку, площею забудови 90 м. кв., який розташований по центру частини земельної ділянки, позначеній на плані літерою 2. Так, згідно Розпорядження Деснянської районної в місті Києві Державної адміністрації від 17.09.2009 року № 865 громадянці [PERSON] відповідно її звернення дозволено проектування та будівництво садового будинку по [ADDRESS] . Після отримання дозволу, відповідачем [PERSON] було укладено з ЧП [PERSON] Договір про виконання проектних робіт № 1001-2009 від 01 жовтня 2009 року. На виконання цього договору було розроблено Проект індивідуального житлового будинку. За цим договором відповідачем [PERSON] було сплачено 12000 грн. В 2009 році на спірній земельній ділянці почалося будівництво, було збудовано фундамент та перший поверх житлового будинку. Всі витрати на будівництво поніс виключно він, що підтверджується відповідними письмовими доказами (накладними, квитанціями, чеками. В 2010 році будівництво було призупинено. 27 жовтня 2017 року Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва було винесено Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Приписом встановлено, що замовниками будівництва гр. [PERSON] та гр. [PERSON] розпочаті будівельні роботи з будівництва садового будинку без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту, та запропоновано у термін до 27 грудня 2017 року усунути допущені порушення. 01.12.2017 року Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва було складено щодо [PERSON] протокол про адміністративне правопорушення за ч.4 ст.96 КУпАП. Такий самий протокол було складено й щодо позивачки [PERSON] Постановою № 60/17 по справі про адміністративне правопорушення від 07.12.2017 року [PERSON] було визнано винним у виконанні будівельних робіт з будівництва садового будинку без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту, тобто у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП. З метою виконання вимог, наведених в Приписі, 05.12.2017 року [PERSON] звернувся до ЦНАГІ Деснянської районної в місті Києві Державної адміністрації із заявою про отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки. На вищевказане звернення отримано відповідь Департаменту містобудування та архітектури про повернення пакету документів та необхідності його доопрацювання та подання додаткових документів, зокрема - засвідчену у встановленому законом порядку згоду співвласників земельної ділянки па забудову. Для надання необхідної згоди від співвласника [PERSON] відповідач [PERSON] звертався до неї листом від 05.12.2017 року, але відповіді до цього часу не отримав. За таких обставин, через наявність на спірній земельній ділянці об`єкта незавершеного будівництва виділ частини земельної ділянки позивачці [PERSON] є технічно неможливим, також позивачкою не надано суду доказів на підтвердження технічної можливості виділу частини земельної ділянки у запропонованому нею порядку та розмірі. [PERSON] також пояснив, що постійно використовує спірну земельну ділянку за її цільовим призначенням та повністю несе всі витрати пов`язані з її використанням та утриманням. При цьому, ним переважно використовується середня частина спірної земельної ділянки (позначена літерою «А» на плані-схемі наведеному позивачкою). На період будівництва для проживання, на цій частині земельної ділянки (позначена літерою «А» на плані-схемі наведеному позивачкою) встановлено дерев`яну споруду (побутівку), в якій починаючи з 2017 року і по цей час він постійно проживає. За таких обставин користування та володіння спірною земельною ділянкою має для [PERSON] критичне значення, оскільки він має наміри добудувати незавершене будівництво житлового будинку. В той же час, позивачка [PERSON] спірною земельною ділянкою не користується, участі у витратах на управління, утримання та збереженні спільного майна не приймає. Доводи позивачки про те, що нібито нею було встановлено на спірній земельній ділянці опору електромереж лише частково відповідають дійсності, оскільки в даному випадку вона лише формально виступила стороною договору з ПАТ «Київенерго», оскільки на той час у 2011 році права власності на земельну ділянку було оформлено на неї. В дійсності всі роботи та погодження, щодо встановлення опори електромереж та приєднання до електричних мереж виконувалися [PERSON] Всі дії щодо будівництва житлового будинку на спірній земельній ділянці, влаштування водопостачання, електропостачання, септика та інших інженерних споруд, необхідних для обслуговування житлового будинку виконувалися відповідно до проекту, технічних умов та погоджувалися [PERSON] особисто, як одним із замовників будівництва. Доказів зворотнього позивачкою не надано. Враховуючи викладене, відповідач [PERSON] та його представник вважають позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні вимоги поданого [PERSON] позову визнав, а також просив задовольнити зустрічну позовну заяву, посилаючись на обставини викладені в ній. Заслухавши вступне слово сторін у справі та їх представників, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved