Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-13 00:00:00

позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, стягнення аліментів, посилаючись на те, що з 26.10.2011 року перебуває з ним у зареєстрованому шлюбі, від якого мають малолітніх дітей: [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] . \~ \~ \~ \~З вересня 2020 року позивачка з дітьми проживає окремо від відповідача за адресою: [ADDRESS] . Діти повністю перебувають на її утриманні. \~ \~ \~ \~Спільне життя з відповідачем не склалося, так як вони мають різні характери, погляди на життя, внаслідок чого в них виникали сварки і непорозуміння. Сім?я фактично припинила своє існування: шлюбні відносини не підтримуються, спільне господарство не ведеться. \~ \~ \~ \~Відповідач добровільно матеріальної допомоги дітям не надає. Відповідач офіційно працевлаштований в ФОП АСТ, має постійний заробіток. \~ \~ \~ \~Позивачка [PERSON] просить: -розірвати шлюб між нею, [PERSON] і [PERSON] ; -стягувати з [PERSON] на її, [PERSON] користь аліменти на дітей [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] , у розмірі 1/3 всіх видів доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісяця. Згідно ухвали суду від 09.11.2020 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрите провадження. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи. Відповідачу встановлено 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Поштовий конверт на ім`я відповідача [PERSON] з судовою повісткою копіями позовної заяви, ухвали суду від 09.11.2020 року, повернувся 18.11.2020 року з відміткою працівника пошти про те, що адресат відсутній за вказаною адресою. Відповідно до вимог п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідач [PERSON] є особою, яка належним чином повідомлена про розгляд справи, але заяв, клопотань, відзиву не надав. Згідно пункту 3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (СОVID-19) строки визначені законом та судом продовжуються на строк дії такого карантину. Сторонами не подано клопотань про продовження процесуальних строків. Судом були створені учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, наданням строку для подачі відзиву. Кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України. \~ \~ \~ \~Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі «Axen v.Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 ст.6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи. \~ \~ \~ \~За таких обставин суд здійснює розгляд справи в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Між сторонами склалися правовідносини, які регулюються вимогами ч.2 ст.104, ч.2 ст.112 СК України, якими передбачено, що\~\~шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають істотне значення. Частиною 1 ст.24 СК України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Частиною 2, 3, 4 ст.56 СК України передбачено, що дружина та\~чоловік мають\~право вживати\~заходів,\~які не\~заборонені законом\~і не\~суперечать моральним\~засадам суспільства,\~щодо підтримання\~шлюбних відносин.\~ Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість. Статтею180\~СК України передбачено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно вимог ч.3 ст.181 СК України, аліменти на дитину присуджуються в частці від заробітку (доходу) її матері, батька (ст.183 цього Кодексу) або в твердій грошовій сумі (ст.184 СК) і виплачуються щомісячно. Статтею 182\~СК України встановлено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Частиною 2\~ст.182\~СК України\~передбачено,\~що розмір\~аліментів має\~бути необхідним\~та достатнім\~для забезпечення\~гармонійного розвитку\~дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Встановлено, що згідно свідоцтву про шлюб серії [NUMBER] , виданому повторно 29.09.2020 року Макарівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [PERSON] [INFO] , та [PERSON] [INFO] , зареєстрували шлюб 26.10.2011 року, про що зроблено відповідний актовий запис №4. Прізвище дружини після укладення шлюбу [PERSON] (а.с.7). Відповідно свідоцтву про народження серії [NUMBER] , виданому 26.10.2011 року Виконавчим комітетом Яблунівської сільської ради Макарівського району Київської області, [PERSON] народився [INFO] , його батьками вказані: [PERSON] та [PERSON] (а.с.8). Відповідно свідоцтву про народження серії [NUMBER] , виданому 29.04.2016 року Макарівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, [PERSON] народилася [INFO] , її батьками вказані: [PERSON] та [PERSON] (а.с.9). Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх достовірними, належними, допустимими, а позов про розірвання шлюбу таким, що підлягає задоволенню, оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушуванням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим. Позовні вимоги\~про стягнення\~аліментів на\~утримання дитини\~також підлягають\~задоволенню,\~оскільки достовірно встановлено, що відповідач-батько повинен утримувати дітей до досягнення ними повноліття, обставин які б перешкоджали цьому судом не встановлено. Вирішуючи питання про розмір аліментів, суд вважає за можливе стягувати аліменти в розмірі 1/3 від всіх доходів відповідача.

Outcome: approved