Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-08 00:00:00

Позивачка звернулась\~до суду\~з позовною\~заявою,\~в якій\~просить визнати\~відповідача таким,\~що втратив\~право користування жилим\~приміщенням у\~житловому будинку\~за адресою:\~ [ADDRESS] . Свій позов мотивує тим, що вона є власницею вказаного будинку, а відповідач її колишній чоловік зареєстрований в належному їй будинку, але ще з листопада 2012 року за місце реєстрації не проживає. Під час виїзду відповідач обіцяв самостійно знятися з реєстрації, однак і по теперішній час є зареєстрованим за вказаною адресою.\~Реєстрація відповідача\~порушує її\~право користування\~належним їй\~ житловим будинком, вона вимушена нести додаткові витрати на оплату комунальних послуг. Позивачка в судове засідання не з`явилася, від неї надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти вирішення справи у заочному порядку. Відповідач в судове засідання не з`явився. Судова повістка про виклик до суду надсилалася йому за зареєстрованим у встановленому порядку місцем його проживання та повернулася до суду за відсутністю за адресою місця проживання. Іншої адреси відповідача суду не відомо. Відповідно до ст.128 ч. 7 ЦПК України\~у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ст.128 ч. 8 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Крім того, відповідач викликалися до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду\~ Запорізької області від 01.10.2019 провадження у справі було відкрито та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд,\~ дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини. Позивачка є\~власницею житлового\~будинку за\~адресою:\~ [ADDRESS] , на підставі договору дарування від 10.07.2008 року, витяг про реєстрацію права власності № 19592365 від 19.07.2008 року, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 11.09.2019./а.с.12/ Відповідач був\~зареєстрований в\~будинку,\~як член\~сім`ї позивачки,\~оскільки \~сторони перебували\~в шлюбі зареєстрованому 17.04.2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Мелітопольського міськрайонного управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис № 146,\~який було\~розірвано рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 06.03.2013. /а.с.9/ Відповідно до довідки, виданої головою квартального комітету № 11 [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , зареєстрований [PERSON] однак не проживає з листопада 2012 року.(а.с. 8) В силу того, що відповідач зареєстрований в житловому приміщенні але в ньому не проживає, позивачка не може в повній мірі володіти, користуватися та розпоряджатися належним їй будинком. Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною 1 ст. 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 156 ЖК УРСР члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім`ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в ч. 2 ст. 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 64 ЖК УРСР до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їхні діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в ч. 2 цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Відповідач є колишній чоловік позивачки, зареєстрований в будинку, як члени сім`ї власника. Тому, згідно з чинним законодавством у даному випадку слід застосовувати вимоги ч.2 ст.405 ЦК України, згідно яких член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Будь-якої домовленості між сторонами щодо строку відсутності відповідача в будинку судом не встановлено. Враховуючи той\~факт,\~що відповідач\~добровільно залишив\~будинок,\~зареєстрований в\~ньому,\~як член\~сім`ї власника, але без поважних причин не проживає понад один рік, суд приходить до висновку про наявність підстав для припинення права відповідача користуватися чужим майном (квартирою) на підставі частини другої статті 405 ЦК України. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved