Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-25 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям. В обґрунтування позову вказує, що їй на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] від 22.11.2007 року належить квартира під [ADDRESS] . Відповідачка [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] . 06.06.2018 року її (позивачки) квартиру було затоплено. Згідно з актом обстеження №1 від 18.06.2018 року по ЖБК-68 причиною затоплення була поломка сантехнічного обладнання в квартирі відповідачки та нехтування технікою безпеки при ремонті кранів. Після обстеження її (позивачки) квартири комісія виявила, що на стелі кухні, коридору, туалету, кладової (комори) видно вологі сліди підтоплення, з місць встановлення стельових світильників текла гаряча вода, кухонні двері розбухли та не закривалися, підлога мокра, покриття з ДВП зіпсоване, в туалетних шафах стоїть вода. Внаслідок залиття, квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало некомфортно. Згідно з висновком № GR030718/буд від 03.07.2018 року вартість ремонтно - відновлювальних робіт квартири [ADDRESS] в цінах липня 2018 року становить (з ПДВ) 11541 грн. 60 коп. Відповідно з ч. 2 ст. 383 Цивільного кодексу України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт у квартирі за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку, що відповідачкою порушено. Попри неодноразові її звернення до відповідачки остання добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає. Згідно з ч. 1 ст. 22 ЦКУ особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно з ч. 1 ст. 1166 того ж Кодексу майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Крім того, вказує, що неправомірними діями відповідачки їй завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. А тому, просить стягнути з відповідачки [PERSON] на її [PERSON] користь завдану їй матеріальну шкоду в розмірі 11541 грн. 60 коп. та моральну шкоду в розмірі 5000 грн.\~ \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 17.08.2018 року прийнято та відкрито провадження по справі і призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В судовому засіданні позивачка [PERSON] та її представник адвокат Руденко Ю.В. позовні вимоги підтримали та просили суд задовольнити їх в повному обсязі, судовий збір покласти на відповідачку. В судовому засіданні відповідачка [PERSON] позовні вимоги не визнала, пояснивши, що затоплення квартири позивачки сталося не з її вини, а тому просила відмовити в задоволенні позову. Також пояснила, що в неї дійсно був поломаний кран (змішувач) у ванній у ванній кімнаті (погано закривався), який вона мала намір відремонтувати 06.06.2018 року. Але сантехнік в цей день не приходив, бо вона йому не телефонувала так, як вода на будинок не була перекрита. Коли вона повернулася із магазину, то вже був потоп, причиною якого вона вважає великий напор води, в результаті якого змішувач вирвало із труби. Також пояснила, що останній раз сантехніку в квартирі вона міняла до 2000 року. Заслухавши пояснення позивачки [PERSON] , її представника адвоката Руденко Ю.В., пояснення відповідачки [PERSON] , дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову [PERSON] , виходячи із наступного. Відповідно до\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках Відповідно до положень ст.ст.\~12,\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). В судовому засіданні встановлено, що позивачка [PERSON] являється власником квартири [ADDRESS] . Вказане стверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 22.11.2007 року (а.с. 6). Власником квартири [ADDRESS] є відповідачка [PERSON] . Вказане стверджується довідкою ЖБК № 68 та реєстраційним посвідченням КП «ЧООБТІ» від 16.02.1993 року. Як вбачається з акту обстеження № 1 від 18.06.2018 року по ЖБК-68, м. Черкаси, бульв. Шевченка, 399, комісія обстежила квартиру [ADDRESS] та виявила, що на стелі кухні, коридору, туалету, кладової (комори) видно вологі підтоплення, з місць встановлення стельових світильників текла гаряча вода, кухонні двері розбухли та не закриваються, підлога мокра, покриття з ДВП зіпсоване, в туалетних шафах стоїть вода. Вода з квартири [ADDRESS] підтопила стелю майданчика 7 поверху, також вода потрапила в кладову (комору) квартири [ADDRESS] та підтоплено стелю майданчику 6 поверху. [PERSON] за 39 років жодного разу не робила профілактики кранів, а в самій квартирі в неї не встановлено загальних вентелів, щоб перекрити в своїй квартирі воду для проведення ремонтних робіт. Відповідно до висновку № GR030718/буд експертного будівельно-технічного дослідження від 03.07.2018 року вартість ремонтно - відновлювальних робіт квартири [ADDRESS] в цінах липня 2018 року становить (з ПДВ) 11541 грн. 60 коп. (а.с. 8-20). Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльність особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справи за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до положень \~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частина друга\~статті 1166 ЦК\~встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, тобто особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно із частиною четвертою\~статті 319 ЦК України\~власність зобов`язує.\~ Статтею 322 ЦК України\~ також передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Законом України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку це механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення. \~ \~ \~ \~Крім того,\~Правилами утримання\~жилих будинків\~та при\~будинкових територій,\~затверджених наказом\~Держжитлокомунгоспу від\~17.05.2015\~року №\~76\~ визначено,\~що внутрішньобудинковою системою є мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які розміщені в межах будинку, споруди, системи протипожежного захисту. Точка розподілу - місце передачі послуги від однієї особи до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання. Відповідно до п.п. 4, 5 Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, обслуговування внутрішньобудинкових\~систем теплопостачання,\~водопостачання,\~водовідведення та\~постачання гарячої\~води багатоквартирного\~будинку здійснюється\~виконавцем та\~включає комплекс\~робіт з\~технічного обслуговування\~та проведення\~поточного ремонту\~внутрішньобудинкових систем\~від зовнішньої\~поверхні стіни\~будинку до\~точки приєднання\~житлового (нежитлового)\~приміщення протягом\~усього періоду\~їх експлуатації. Обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками). Утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньоквартирних мереж водопостачання є обов?язком власника квартири,\~відповідно до статті 151 ЖК України та ст. 322 ЦК України. Відповідно до \~п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76\~у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири. Такий акт має бути підписаний всіма членами комісії. Крім того, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій передбачено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир, шляхом його підписання. В судовому засіданні, позивачка [PERSON] пояснила, що залиття її квартири сталося з вини відповідачки [PERSON] , оскільки саме в її квартирі, яка знаходиться поверхом вище вийшов з ладу змішувач у ванній у ванній кімнаті. Вказані обставини не заперечувалися і самою відповідачкою, яка визнала факт пошкодження змішувача води у ванній у ванній кімнаті її квартири, але пояснила, що її вини в цьому немає оскільки, на її думку, причиною залиття став великий напор води, в результаті якого змішувач вирвало із труби. Вказані пояснення, як позивачки так і відповідачки, підтверджують той факт, що аварія сталася не на внутрішньобудинковій, а на внутрішньоквартирній мережі системи гарячого водопостачання, за належний стан якої несе відповідальність власник квартири. В даному випадку це відповідачка [PERSON] . Доводи відповідачки [PERSON] про те, що причиною залиття став великий напор води, в результаті якого змішувач вирвало із труби, всупереч вимогам ч. 1 ст. 81 ЦПК України, не доведені в судовому засіданні належними та переконливими доказами. Крім того, при справному сантехнічному обладнанні великий напор води, не привів би до таких наслідків, як вказує відповідачка. А сантехнічне обладання в квартирі, в тому числі і ремонт кранів (змішувачів) остання не проводила близько двадцяти років, що нею було визнано в судовому засіданні 24.06.2019 року. За таких підстав, суд вважає, що майнова шкода завдана позивачці [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] саме з вини власника квартири [ADDRESS] даного будинку [ADDRESS] [PERSON] , яка, як власник, зобов`язана утримувати майно, що їй належить, в тому числі і сантехнічне обладнання в квартирі (крани, змішувачі та інше), тому сама вона має відшкодувати матеріальну шкоду позивачці [PERSON] Та обставина, що відповідачка [PERSON] не була присутня під час огляду місця залиття належної позивачці квартири [ADDRESS] та не була залучена до складання указаного акту,\~\~на його дійсність не впливає, оскільки останньою факт залиття квартири позивачки саме з її квартири не оспорюється. Крім того, факт не проживання відповідачки в квартирі також не знімає з неї обов`язку як власника квартири утримувати в належному стані належне їй майно, встановленого\~ст. 322 ЦК України. \~ \~ \~ \~Крім того, відповідачкою не спростовано належними та допустимими доказами і розмір матеріальної шкоди, заподіяної позивачці внаслідок залиття. А тому, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позову [PERSON] в частині стягнення з відповідачки [PERSON] на її користь матеріальної шкоди в розмірі 11541 грн. 60 коп. Разом з тим, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову [PERSON] в частині стягнення з відповідачки [PERSON] на її користь моральної шкоди в розмірі 5000 грн., виходячи із наступних підстав. Відповідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршенням здібностей потерпілого або позбавленням його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.\~ При визначенні розміру відшкодування враховуються принципи розумності і справедливості. Враховуючи роз?яснення п. 3, п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року зі змінами «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», - під моральною шкодою розуміються втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров?я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках. При цьому, слід виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Таким чином, норми права дають підстави вважати, що під моральною шкодою фізичної особи слід розуміти наявність такого негативного емоційного сприйняття особою вчинених стосовно неї протиправних дій, що досягло певного психологічного стану фізичних чи душевних страждань (відчуття неспокою, хвилювання, образи, дискомфорту тощо). Як встановлено в судовому засіданні така шкода позивачці [PERSON] була завдана, оскільки залиття квартири позбавило її можливості нормального проживання у квартирі та повноцінно здійснювати належне їй право власності на дану квартиру. Через відмову відповідачки відшкодувати завдану позивачці шкоду позивачка позбавлена можливості зробити повноцінний ремонт в квартирі та змушена проживати у квартирі із пошкодженим оздобленням покриттів стелі, стін та підлоги в приміщенні коридору та кухні. Неможливість зробити ремонт в квартирі, через відсутність коштів, спричиняє позивачці душевні страждання, які вона несла від самого факту ушкодження її майна та від небажання відповідачки відшкодувати шкоду в добровільному порядку. А тому, суд вважає позовні вимоги щодо моральної шкоди є обґрунтованими однак виходячи із принципів розумності та справедливості, приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог в цій частині частково, стягнувши на користь позивачки моральну шкоду в розмірі 1500 грн., оскільки саме ця сума, на думку суду, відповідає рівню душевних страждань позивачки та принципам розумності і справедливості. Що стосується розподілу судових витрат, суд приходить до наступного. Статтею 4\~Закону України «Про судовий збір»\~передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Крім того, пунктом 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10 визначено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. Позивачкою при подачі позову був сплачений судовий збір за одну вимогу про відшкодування матеріальної шкоди згідно квитанції від 01.08.2018 року в сумі 704 грн. 80 коп., який відповідно до ст. 141 ЦПК України, підлягає до стягнення з відповідачки на користь позивачки, в зв`язку задоволенням позовних вимог в цій частині в повному обсязі. При зверненні до суду з вимогою про відшкодування моральної шкоди в сумі 5000 грн. позивачкою судовий збір сплачений не був, тому судовий збір за вказану вимогу в загальній сумі 704 грн. 80 коп. підлягає стягненню з обох із сторін пропорційно до задоволених позовних вимог. Позовні вимоги в частині моральної шкоди, заявлені позивачкою на загальну суму 5000 грн., а задоволені судом на 1500 грн., відповідно на 30% від суми позову в цій частині. А тому, в зв`язку з частковим задоволенням позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди на суму 1500 грн., до стягнення з відповідачки з відповідачки [PERSON] на користь держави підлягає судовий збір в розмірі 211 грн. 44 коп.; до стягнення з позивачки [PERSON] на користь держави підлягає судовий збір в розмірі 493 грн. 36 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial