Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивачка звернулась до суду з вищезазначеним позовом, в якому посилалась на те, що 04.09.2018 року була прийнята на посаду заступника директора з науково-методичної роботи Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради. Розпорядженням голови Дніпропетровської обласної ради №61-КП від 31.10.2018 року її було призначено виконуючою обов`язки директора вказаного закладу з 12 листопада, строком на два місяці. 12.11.2018 року було видано наказ №270-к-тр «Про вступ на посаду виконуючої обов`язки директора [PERSON] ». Пізніше аналогічні розпорядження про призначення її виконуючою обов`язки директора видавались кожні два місяці. Наприкінці серпня 2019 року, під час подачі штатного розпису та тарифікації до Департаменту освіти і науки Дніпропетровської обласної державної адміністрації, їй було висунуто вимогу про переведення на посаду директора Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради. Вона написала заяву та 02.09.2019 року було видано наказ №352-к-тр «Про переведення [PERSON] », за яким вона була переведена з посади заступника директора з науково-методичної роботи, в зв`язку з призначенням виконуючою обов`язки директора закладу з 02.09.2019 року. Однак, пізніше, фахівець Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області повідомив їй, що посади «виконуючого обов`язки директора» не має та вона має обіймати посаду згідно затвердженого штатного розпису, з додатковим покладанням виконання обов`язків відсутнього працівника. Згідно розпорядження голови Дніпропетровської обласної ради від 24.10.2019 року №126-КП її було звільнено як виконуючої обов`язки директора закладу з 26.11.2019 року відповідно до ч.2 ст.36 КЗпП України та виконуючою обов`язки директора строком на один тиждень було призначено [PERSON] , яка обіймала посаду заступника директора з навчально-методичної роботи. На підставі цього розпорядження 18.11.2019 року було видано наказ №438-к-тр, згідно якого вона звільнялась від виконання обов`язків директора закладу з 26.11.2019 року. Також 18.11.2019 року був виданий наказ №439-к-тр «Про призначення в.о.директора [PERSON] ». 26.11.2019 року було видано наказ №446-к-тр «Про прийняття на роботу [PERSON] »., за яким її було прийнято на посаду заступника директора з науково-методичної роботи з 27.11.2019 року. При цьому, відповідні дані було внесено до її трудової книжки під №30 від 27.11.2019 року. Також 27.11.2019 року було видано наказ №447-к-тр «Про дозвіл на суміщення [PERSON] , відповідно до якого їй, як заступнику директора з науково-методичної роботи, було дозволено виконувати викладацьку роботу за внутрішнім суміщенням на посаді викладача з 27.11.2019 року. Обидва накази було підписано [PERSON] . Розпорядженням голови Дніпропетровської обласної ради від 06.11.2019 року №138-КП [PERSON] було звільнено, а виконуючою обов`язки директора з 05.12.2019 року строком на два місяці призначено [PERSON] . На підставі розпорядження було видано наказ №452-к-тр від 03.12.2019 року «Про призначення на посаду в.о.директора [PERSON] ». Наказ підписаний [PERSON] . Відповідно до п.22 рішення Дніпропетровської обласної ради від 13.12.2019 року №551-20/VІІ було розпочато процедуру реорганізації Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради шляхом приєднання до Комунального закладу вищої освіти «Дніпровська академія неперервної освіти» Дніпропетровської обласної ради. Розпорядженням голови Дніпропетровської обласної ради №9-КП від 31.01.2020 року її було звільнено від виконання обов`язків директора Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради з 05.02.2020 року на підставі п.2 ст.36 КЗпП України. На підставі розпорядження було видано наказ про звільнення з посади виконуючої обов`язки директора №24-к-тр від 05.02.2020 року. При цьому, 05.02.2020 року головою комісії з реорганізації Захорольською В.М. було видано наказ №23-к-тр «Про скасування наказу №446-к-тр від 26.11.2019 року», відповідно до якого наказ №446-к-тр від 26.11.2019 року було визнано нікчемним, враховуючи, що на момент його підписання [PERSON] не мала відповідних повноважень, оскільки станом на 26.11.2019 року перебувала на посаді заступника директора з науково-методичної роботи. При цьому, в її трудову книжку було внесено запис №31 від 05.02.2020 року, згідно якого запис №30 є недійсним на підставі наказу №23-к-тр від 05.02.2020 року. Вважає вказаний наказ незаконним, оскільки зазначено, що [PERSON] не мала відповідних повноважень, оскільки знаходилась на посаді заступника директора з науково-методичної роботи. Однак, з березня 2019 року [PERSON] перебувала на посаді заступника директора з навчально-методичної роботи. Крім того, відповідно до наказів №95-од від 12.06.2019 року та №128-од від 05.08.2019 року в переліку осіб, яким надано право першого підпису на платіжних, розрахункових та інших розпорядчих документах, визначена [PERSON] заступник директора з навчально-методичної роботи. Останньою і до 26.11.2019 року підписувались накази з фінансових та кадрових питань. Також позивачка зазначила, що наказ роботодавця за своєю юридичною природою є рішенням відповідного суб`єкта згідно з його повноваженнями, яке спрямовано на регулювання трудових відносин у середині колективу, містить норми права (або правила), що були порушені, має персоніфікований характер і розрахований на одноразове застосування. Отже, йому притаманні певні ознаки: стислий виклад обставин (причин) його видання, підстав видання, зазначення конкретних норм, на яких воно грунтується, дати видання, інших реквізитів, які надають цьому розпорядчому акту індивідуальних рис. Наказ №23-к-тр від 05.02.2020 року не містить жодної згадки про те, що в період з 27.11.2019 року вона не виконувала роботу заступника директора з науково-методичної роботи, а також підстав та посилань на конкретні норми права, якими передбачено припинення трудових відносин на таких підставах. Відповідно до КЗпП України підстави припинення трудових відносин передбачені ст.ст.36-41, однак жодна норма не містить положення про можливість розірвання трудових відносин шляхом скасування наказу через його нікчемність. Посилаючись на вказані обставини позивачка просила визнати незаконним та скасувати наказ №23-к-тр від 05.02.2020 року та поновити її на посаді заступника директора з науково-методичної роботи Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради. Голова комісії з реорганізації Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради в наданому відзиві проти позову заперечувала, посилаючись на те, що відповідно до наказу №439-к-тр від 18.11.2019 року [PERSON] приступила до виконання обов`язків директора закладу з 27.11.2019 року строком на один тиждень. Станом на 26.11.2019 року остання перебувала на посаді заступника директора з навчально-методичної роботи та в цей день видала наказ №446-к-тр, яким прийняла [PERSON] на посаду заступника директора з науково-методичної роботи з 27.11.2019 року, не маючи на це повноважень згідно посадової інструкції заступника директора з навчально-методичної роботи, а також статут закладу, яким відповідними повноваженнями наділено лише директора. Чинним законодавством України визначено, що обов`язковою умовою допуску працівника до роботи є укладання трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу. В зв`язку з цим, 05.02.2020 року було видано наказ №23-к-тр, яким скасовано наказ №446-к-тр від 26.11.2019 року, в зв`язку з відсутністю у [PERSON] відповідних повноважень. Також представник відповідача зазначила стосовно посилань позивачки на накази №95-од від 12.06.2019 року та №128-од від 05.08.2019 року, що останні розроблені відповідно до Порядку №758 та встановлюють право підпису посадових осіб виключно на платіжних, розрахункових та інших розпорядчих документах з питань взаємовідносин із казначейством. В зв`язку з реорганізацією Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради шляхом його приєднання до Комунального закладу вищої освіти «Дніпровська академія неперервної освіти» Дніпропетровської обласної ради останній за клопотанням позивачки в порядку ст.51 ЦПК України в судовому засіданні 21.05.2020 року ухвалою суду було залучено до участі у справі в якості співвідповідача. Вказаним співвідповідачем відзив на позовну заяву не подавався. В судовому засіданні позивачка та її представник підтримали позов та посилаючись на викладені в ньому підстави, просили задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач в особі Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради, будучі обізнаним про наявність в провадженні суду розглядаємої цивільної справи та подавши відзив на позов, явку свого представника за неодноразовими викликами не забезпечив, про причини неявки не повідомив. Відповідач в особі Комунального закладу вищої освіти «Дніпровська академія неперервної освіти» Дніпропетровської обласної ради явку свого представника за викликами також не забезпечив. При цьому, в призначені на 22.06.2020 року, 28.07.2020 року, 27.08.2020 року та 12.10.2020 року представник вказаного відповідача не з`явився, посилаючись на зайнятість в інших судових процесах та участь у кримінальному провадженні. Суд враховує, що надання представником відповідача переваги участі в інших судових засіданнях та участі у кримінальному провадженні, що мало місце чотири рази, не може визнаватись поважною причиною незабезпечення відповідачем явки свого представника. Також суд враховує, що вказаний відповідач, будучі юридичною особою, мав можливість забезпечити представництво своїх інтересів у справі через іншого уповноваженого представника; будучі обізнаним про наявність в провадженні суду розглядаємої цивільної справи, мав достатньо часу для того, щоб підготувати відповідні заяви по суті справи, клопотання. За вказаних обставин, враховуючи, що справу було призначено до розгляду в спрощеному позовному провадженні та явку сторін судом обов`язковою не визнавалась, достатність наданого сторонам часу для вчинення необхідних процесуальних дій, а також враховуючи неодноразову неявку представників відповідачів до суду, що призводить до затягування розгляду справи, суд вважає за можливе провести подальший розгляд справи за фактичної явки учасників та на підставі наявних матеріалів справи. Заслухавши пояснення позивачки та її представника, перевіривши доводи, викладені сторонами в заявах по суті справи та дослідивши матеріали останньої, суд приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що на підставі наказу №162-ктр від 03.09.2018 року [PERSON] було прийнято з 04.09.2018 року на роботу на посаду заступника директора з науково-методичної роботи до Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради. Розпорядженням голови Дніпропетровської обласної ради №61-КП від 31.10.2018 року [PERSON] було призначено виконуючою обов`язки директора вказаного закладу з 12.11.2018 року, строком на два місяці. 12.11.2018 року було видано наказ №270-к-тр «Про вступ на посаду виконуючої обов`язки директора [PERSON] ». 02.09.2019 року, на підставі розпорядження голови Дніпропетровської обласної ради №101-Кп від 02.07.2019 року, було видано наказ №352-к-тр «Про переведення [PERSON] », за яким вона була переведена з посади заступника директора з науково-методичної роботи, в зв`язку з призначенням виконуючою обов`язки директора закладу з 02.09.2019 року до 25.09.2019 року. Згідно розпорядження голови Дніпропетровської обласної ради від 24.10.2019 року №126-КП [PERSON] було звільнено як виконуючої обов`язки директора закладу з 26.11.2019 року відповідно до ч.2 ст.36 КЗпП України та виконуючою обов`язки директора з 27.11.2019 року, строком на один тиждень, було призначено [PERSON] , яка обіймала в цьому закладі посаду заступника директора з навчально-методичної роботи. На підставі цього розпорядження 18.11.2019 року було видано наказ №438-к-тр, згідно якого [PERSON] звільнялась від виконання обов`язків директора закладу з 26.11.2019 року. Також 18.11.2019 року був виданий наказ №439-к-тр «Про призначення в.о.директора [PERSON] » з 27.11.2019 року, строком на один тиждень. 26.11.2019 року було видано наказ №446-к-тр «Про прийняття на роботу [PERSON] »., за яким її було прийнято на посаду заступника директора з науково-методичної роботи з 27.11.2019 року, який підписано [PERSON] , як заступником директора з навчально-методичної роботи та помічником директора з кадрової роботи [PERSON] . При цьому, відповідні дані було внесено до трудової книжки [PERSON] під №30 від 27.11.2019 року. 27.11.2019 року було видано наказ №447-к-тр «Про дозвіл на суміщення [PERSON] , відповідно до якого їй, як заступнику директора з науково-методичної роботи, було дозволено виконувати викладацьку роботу за внутрішнім суміщенням на посаді викладача з 27.11.2019 року. Розпорядженням голови Дніпропетровської обласної ради від 06.11.2019 року №138-КП [PERSON] було звільнено від виконання обов`язків директора закладу з 04.12.2019 року, а виконуючою обов`язки директора з 05.12.2019 року строком на два місяці призначено [PERSON] . На підставі розпорядження було видано наказ №452-к-тр від 03.12.2019 року «Про призначення на посаду в.о.директора [PERSON] » з 05.12.2019 року, строком на два місяці. Відповідно до п.22 рішення Дніпропетровської обласної ради від 13.12.2019 року №551-20/VІІ було розпочато процедуру реорганізації Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради шляхом приєднання до Комунального закладу вищої освіти «Дніпровська академія неперервної освіти» Дніпропетровської обласної ради. Розпорядженням голови Дніпропетровської обласної ради №9-КП від 31.01.2020 року [PERSON] було звільнено від виконання обов`язків директора Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради з 05.02.2020 року на підставі п.2 ст.36 КЗпП України. На підставі розпорядження було видано наказ про звільнення з посади виконуючої обов`язки директора №24-к-тр від 05.02.2020 року. При цьому, 05.02.2020 року головою комісії з реорганізації Захорольською В.М. також було видано наказ №23-к-тр «Про скасування наказу №446-к-тр від 26.11.2019 року», відповідно до якого наказ №446-к-тр від 26.11.2019 року було визнано нікчемним, враховуючи, що на момент його підписання [PERSON] не мала відповідних повноважень, оскільки станом на 26.11.2019 року перебувала на посаді заступника директора з науково-методичної роботи. На підставі цього наказу в трудову книжку позивачки було внесено запис №31 від 05.02.2020 року, згідно якого запис №30 є недійсним на підставі наказу №23-к-тр від 05.02.2020 року. Відповідно до ст.21 КЗпП України трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Згідно ст.23 КЗпП України трудовий договір може бути: 1) безстроковим, що укладається на невизначений строк; 2) на визначений строк, встановлений за погодженням сторін; 3) таким, що укладається на час виконання певної роботи. Статтею 24 КЗпП України встановлено, що трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187\~цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 6-1) при укладенні трудового договору про дистанційну (надомну) роботу; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України. При укладенні трудового договору громадянин зобов`язаний подати паспорт або інший документ, що посвідчує особу, трудову книжку, а у випадках, передбачених законодавством, - також документ про освіту (спеціальність, кваліфікацію), про стан здоров`я та інші документи. Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Підстави припинення та розірвання трудового договору визначені ст.ст.36-431 КЗпП України. Відповідно до ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог\~Закону України\~«Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню. Як встановлено судом, на підставі наказу №446-к-тр від 26.11.2019 року позивачку було прийнято на посаду заступника директора з науково-методичної роботи Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради з 27.11.2019 року. Тобто укладено безстроковий трудовий договір, відповідно до умов якого [PERSON] була допущена до роботи, виконували відповідні обов`язки заступника та їй нараховувалась заробітна плата. Відповідний запис про прийняття на роботу було внесено до її трудової книжки під №30 від 27.11.2019 року. 27.11.2019 року було видано наказ №447-к-тр «Про дозвіл на суміщення [PERSON] , відповідно до якого їй, як заступнику директора з науково-методичної роботи, було дозволено виконувати викладацьку роботу за внутрішнім суміщенням на посаді викладача з 27.11.2019 року. Розпорядженням голови Дніпропетровської обласної ради від 06.11.2019 року [PERSON] було призначено виконуючою обов`язки директора закладу з 05.12.2019 року строком на два місяці. На підставі цього розпорядження було видано відповідний наказ №452-к-тр від 03.12.2019 року «Про призначення на посаду в.о.директора [PERSON] » з 05.12.2019 року, строком на два місяці. Розпорядженням голови Дніпропетровської обласної ради №9-КП від 31.01.2020 року [PERSON] було звільнено від виконання обов`язків директора Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради з 05.02.2020 року на підставі п.2 ст.36 КЗпП України. На підставі розпорядження було видано наказ про звільнення з посади виконуючої обов`язки директора №24-к-тр від 05.02.2020 року. При цьому, 05.02.2020 року головою комісії з реорганізації Захорольською В.М. також було видано наказ №23-к-тр «Про скасування наказу №446-к-тр від 26.11.2019 року», відповідно до якого наказ №446-к-тр від 26.11.2019 року було визнано нікчемним, враховуючи, що на момент його підписання [PERSON] не мала відповідних повноважень, оскільки станом на 26.11.2019 року перебувала на посаді заступника директора з науково-методичної роботи. На підставі цього наказу в трудову книжку позивачки було внесено запис №31 від 05.02.2020 року, згідно якого запис №30 є недійсним на підставі наказу №23-к-тр від 05.02.2020 року. Таким чином, відповідно до розпорядження №9-КП від 31.01.2020 року та виданого на його підставі наказу №24-к-тр від 05.02.2020 року було припинено повноваження [PERSON] щодо тимчасового виконання обов`язків директора закладу. Поряд з цим, наказом голови комісії з реорганізації Захорольською В.М. №23-к-тр від 05.02.2020 року було визнано нікчемним наказ №446-к-тр від 26.11.2019 року та на підставі цього наказу в трудову книжку позивачки було внесено запис №31 від 05.02.2020 року, згідно якого запис №30 є недійсним на підставі наказу №23-к-тр від 05.02.2020 року. Суд враховує, що з посади заступника директора з науково-методичної роботи Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради, на яку [PERSON] було призначено з 27.11.2019 року на підставі наказу №446-к-тр від 26.11.2019 року остання не звільнялась. Відповідний наказ відповідачем не видавався. Проте, видавши наказ №23-к-тр від 05.02.2020 року про визнання нікчемним наказ №446-к-тр від 26.11.2019 року, за яким [PERSON] було призначено на посаду заступника директора з науково-методичної роботи Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради, а також зробивши запис №31 про визнання недійсним запису №30, відповідач таким чином, фактично скасував оформлення трудових відносин з позивачкою. При цьому, суд також враховує, що в наказі №23-к-тр від 05.02.2020 року не наведено жодних правових підстав для його видачі, а також передбачених ст.ст.36-431 КЗпП України підстав для припинення/розірвання трудових відносин із позивачкою. Крім того, наказ про прийняття на роботу не є правочином, трудові відносини між сторонами регулюються нормами КЗпП України. А тому скасування наказу внаслідок його нікчемності не грунтується на законі. З урахуванням наведеного, встановивши, що наказ №23-к-тр від 05.02.2020 року виданий за відсутності відповідних правових підстав, що на підставі наказу №446-к-тр від 26.11.2019 року позивачка була допущена до роботи, виконувала свої трудові обов`язки та отримувала заробітну плату, суд приходить до висновку про обгрунтованість, доведеність та необхідність задоволення позовних вимог в повному обсязі, визнавши незаконним та скасувавши наказ №23-к-тр від 05.02.2020 року про визнання нікчемним наказу №446-к-тр від 26.11.2019 року, а також поновивши [PERSON] з 05.02.2020 року на посаді заступника директора з науково-методичної роботи. Також суд враховує, що відповідно до п.22 рішення Дніпропетровської обласної ради від 13.12.2019 року №551-20/VІІ було розпочато процедуру реорганізації Комунального закладу вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради шляхом приєднання до Комунального закладу вищої освіти «Дніпровська академія неперервної освіти» Дніпропетровської обласної ради. Рішенням Дніпропетровської обласної ради №590-22/VІІ від 27.03.2020 року було затверджено передавальний акт за результатами реорганізації. Згідно ч.1 ст.104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Відповідно до ч.1 ст.106 ЦК України злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади. Ліквідація є такою формою припинення юридичної особи за рішенням її учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами у передбачених ними випадках, у результаті якої вона припиняє свою діяльність (справи і майно) без правонаступництва, тобто без переходу прав та обов`язків до інших осіб. У такому випадку Законом передбачено можливість стовідсоткового скорочення і штату і чисельності працівників та їх звільнення у зв`язку з повною ліквідацією підприємства, оскільки збереження їх місця роботи стає неможливим. Іншою формою припинення юридичної особи є передача всього свого майна, прав та обов`язків іншим юридичним особам-правонаступникам у результаті злиття, приєднання, поділу чи перетворення, тобто реорганізації У такому випадку посади підприємства яке припиняється, зберігаються на підприємстві-правонаступнику. При цьому слід враховувати, що і у такому випадку можливе проведення скорочення штату працівників, однак не стовідсоткове, оскільки на підприємстві-правонаступнику повинні існувати вакансії для продовження здійснення ним своєї діяльності. У розумінні зазначених норм закону приєднання це така форма реорганізації, при якій одна юридична особа включається до складу іншої юридичної особи, що продовжує існувати й далі, але в більшому масштабі. Приєднувана ж організація припиняє свою діяльність як самостійна юридична особа. У разі приєднання на підставі передавального (а не ліквідаційного) акта орган, який здійснює державну реєстрацію юридичної особи, виключає юридичну особу, яка припинила діяльність, з державного реєстру. Юридична особа-правонаступник, до якої внаслідок приєднання перейшли майно, права та обов`язки припиненої юридичної, несе відповідальність за її зобов`язаннями в повному обсязі (ст.107 ЦК України). Відповідно до роз`яснення Міністерства юстиції України від 25.01.2011 року «Про гарантії працівників у разі ліквідації або реорганізації підприємства, установи, організації» ліквідація - це така форма припинення юридичної особи, при якій припиняються всі її права та обов`язки. У разі ліквідації вся чисельність працівників скорочується та весь штат працівників ліквідується. При реорганізації юридична особа також припиняється. Водночас, можливість для звільнення працівників у разі реорганізації підприємства, допускається тільки за умови скорочення штату або чисельності працівників. Право визначити чисельність і штат працівників належить тільки власникові або уповноваженому їм органу. Згідно положень ч.3 ст.36 КЗпП України в разі реорганізації підприємства, установи, організації (злиття, приєднання, поділ чи перетворення) дія трудового договору працівника продовжується. Припинення трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу можливе лише у разі скорочення чисельності або штату працівників (п.1 ч.1 ст.40 КЗпП України). Отже, при зміні власника підприємства, а також його реорганізації (злиття, приєднання, поділ, перетворення) трудові відносини, за згодою працівника, продовжуються, припинення в цих випадках трудового договору (контракту) з ініціативи адміністрації можливо тільки при скороченні чисельності або штату працівників. Тобто, при реорганізації юридична особа припиняється, але її права та обов`язки в порядку правонаступництва переходять до нової (іншої) юридичної особи. При цьому до правонаступника переходять обов`язки не тільки в частині майнових прав, а й трудових відносин, в тому числі обов`язок щодо працевлаштування працівника (переведення працівника на іншу роботу). Таким чином, оскільки Комунальний заклад вищої освіти «Дніпровський педагогічний коледж» Дніпропетровської обласної ради було реорганізовано шляхом приєднання до Комунального закладу вищої освіти «Дніпровська академія неперервної освіти» Дніпропетровської обласної ради, до якого перейшли відповідні права та обов`язки попереднього роботодавця, суд приходить до висновку, що позивачка підлягає поновленню на посаді заступника директора з науково-методичної роботи саме у Комунальному закладі вищої освіти «Дніпровська академія неперервної освіти» Дніпропетровської обласної ради. Оскільки позивачкою позовні вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу не заявлялись, суд, розглядаючи справу у відповідності до ч.1 ст.13 ЦПК України в межах заявлених позовних вимог, не вирішує питання про стягнення з відповідача середнього заробітку за час вимушеного прогулу відповідно до ст.235 КЗпП України. Відповідно до ст.141 ЦПК України, враховуючи задоволення заявлених позивачкою двох вимог немайнового характеру, а також звільнення її від сплати судового збору в силу п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», з відповідача в особі Комунального закладу вищої освіти «Дніпровська академія неперервної освіти» Дніпропетровської обласної ради на користь держави судовий збір в сумі 1681 грн. 60 коп.

Outcome: approved