Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-16 00:00:00

Позивачка [PERSON] пред`явила до суду позов до відповідача [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON] , Служба у справах дітей Підволочиської районної державної адміністрації Тернопільської області, в якому просила змінити порядок участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні з дочкою [PERSON] та встановити його наступним чином: щосереди з 14 години до 15 години у шкільному навчальному закладі; І-ша субота місяця з 09 години до 20 години за місцем проживання, перебування батька; допустити можливість батька [PERSON] , брати участь у навчальних, виховних закладах відкритих уроках дочки [PERSON] , дотримуючись при цьому розпорядку навчального закладу; допустити можливість щоденного спілкування, до однієї години на день, батька [PERSON] з дочкою [PERSON] особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком та дочкою; побачення дитини з батьком за місцем його проживання відбуваються без присутності матері дитини; побачення дитини з батьком за місцем його перебування, в разі, якщо це місце є відмінним від місця його проживання, відбуваються без присутності матері дитини, з покладанням на [PERSON] обов`язку повідомлення матері дитини [PERSON] про місце перебування малолітньої [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що вона. перебувала у зареєстрованому шлюбі із відповідачем, який розірвано рішенням Тернопільського міськрайонного суду від 09.09.2013 року. Від шлюбу [INFO] у них народилася дочка [PERSON] . Рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2017 року у цивільній справі № 607/3636/16-ц встановлено наступний порядок участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні з дитиною відповідно до графіку побачень в такі дні: щосереди з 16.00 год. до 20.00 год. у дошкільному навчальному закладі або за місцем проживання, перебування доньки; І-ІІІ субота місяця з 09.00 год. до 20.00 год., за місцем проживання, перебування батька; ІІ-ІV неділя місяця з 09.00 год. до 20.00 год., за місцем проживання, перебування батька; Допущено можливість щоденного спілкування, до однієї години на день, батька [PERSON] з донькою [PERSON] особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку. Побачення дитини з батьком за місцем його проживання відбуваються без присутності матері дитини. Побачення дитини з батьком, за місцем його перебування, в разі, якщо це місце є відмінним від місця його проживання, відбуваються без присутності матері дитини, з покладанням на [PERSON] обов`язку повідомлення матері дитини про місце перебування малолітньої [PERSON] . Однак, на даний час виникла потреба у зміні режиму побачень [PERSON] із дитиною [PERSON] , в її інтересах, оскільки існують обставини, які безпосередньо перешкоджають виконанню встановленого судовим рішенням порядку часті батька у вихованні дитини, а саме незадовільний психологічний стан дитини та проблемна ситуація зі власниками будинку, в якому проживає дівчинка. [PERSON] своїми діями та вчинками негативно впливає на психологічний розвиток та перешкоджає гармонійному розвитку своєї дочки [PERSON] , через що [PERSON] відмовляється від побачень із батьком. Дитина спілкується з батьком, зазвичай у присутності державних виконавців та працівників правоохоронних органів, перебуває у стресовому стані, відчуває психологічний тиск та навантаження. Забезпечити побачення [PERSON] у вихованні та спілкуванні з дитино щосереди з 16:00 год. до 20:00 год, за місцем проживання доньки є досить проблемним. Дитина проживає разом з позивачкою у житловому будинку по [ADDRESS] , який належить на праві власності [PERSON] - матері позивачки та бабусі дитини [PERSON] . Хоча [PERSON] і не чинить перешкод у побаченнях відповідача з донькою, проте такі побачення порушують її особистий простір, як власника житла, оскільки щотижня вона змушена надавати доступ до території свого будинку малознайомим їй людям - боржнику, працівникам виконавчої служби, представникам органів опіки та піклування, які теж залучені до процедури виконання судового рішення. Також позивачка вважає недоцільним визначення побачень дитини з батьком у І-ІІІ суботу місяця з 9.00 год. до 20.00 год. та у ІІ-ІV неділю місяця з 09.00 год. до 20.00 год., за місцем проживання, перебування батька, оскільки з відвідуванням дитиною місця проживання батька у м. Тернопіль є ще більший ризик погіршення психологічного стану дитини, тим паче, що дитина ще маленька - їй всього лиш 7 років. Посилаючись на те, що на даний момент встановлений рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17.11.2017 року у цивільній справі № 607/3636/16-ц порядок участі [PERSON] у вихованні дитини [PERSON] порушує права та інтереси неповнолітньої дитини [PERSON] , та оскільки склалися обставини особливого характеру, що пов`язані із психологічним станом дитини, просила змінити порядок участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні з дочкою [PERSON] та задовольнити позовні вимоги. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 16 травня 2019 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження. Відповідач [PERSON] відзиву на позовну заяву не подавав. Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - [PERSON] надійшли до суду письмові пояснення, у яких вказує, що неповнолітня дитина [PERSON] є її внучкою та проживає разом із матір`ю - позивачкою по справі, у належному їй на праві власності житловому будинку, що знаходиться по [ADDRESS] . Побачення відповідача [PERSON] із дочкою [PERSON] , які згідно рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2017 року відбувається щосереди з 16 години до 20 години у її ( [PERSON] ) житловому будинку за адресою: [ADDRESS] порушують її права як власника будинку, зокрема порушують її життєвий простір, оскільки вона змушена надавати доступ до будинку малознайомим їй людям, а саме працівникам державної виконавчої служби та працівникам органів опіки та піклування, які присутні під час побачень відповідача із дочкою. Крім цього, у неї із відповідачем [PERSON] склалися неприязні стосунки, його присутність у її ( [PERSON] ) домоволодінні змушує її відчувати психологічний дискомфорт та сприяє виникненню конфліктних ситуацій. Разом із цим, вона не заперечує право [PERSON] на побачення із дочкою, проте, у зв`язку із обставинами, які склалися вважає за доцільне проводити такі побачення поза межами її будинковолодіння. За вказаних обставин просила позов задовольнити. 23 січня 2020 року судом закрито підготовче провадження у вказаній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду, про що постановлено ухвалу суду, занесену до протоколу судового засідання. У судовому засіданні позивачка [PERSON] та її представник - адвокат Боднар О.В. позовні вимоги підтримали та просили задовольнити у повному обсязі. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні заперечив проти задоволення позову, пояснив, що його влаштовує графік побачень з дочкою [PERSON] , визначений рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2017 року, вважає, що побачення з дитиною за його місцем проживання є недоцільними, оскільки витрачатиметься багато часу для того, щоб забирати дитину із с. Зарубинці у м. Тернопіль та повертатись назад. З цих підстав просив відмовити у задоволенні позову. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, однак, попередньо у судових засіданнях позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Наполегливо просила встановити місце побачень батька з дочкою за межами її будинковолодіння. Вказану позицію мотивувала тим, що відповідач часто влаштовує скандали у належному їй будинку, з`являється у будинковолодінні під час перебування у ньому гостей, вчиняє сварки та скандали, чим порушує її право як власника будинку та створює їй психологічний дискомфорт. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Служби у справах дітей Підволочиської районної державної адміністрації Тернопільської області у судове засідання не з`явилася, подавши заяву про розгляд справи за її відсутності, при ухваленні рішення покладається на думку суду. Судом установлено: Сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Тернопільского міськрайонного суду Тернопільської області від 09 вересня 2013 року. Від шлюбу у сторін [INFO] народилася дочка [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] виданим 20 грудня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Тернопільського міського управління юстиції Тернопільської області, актовий запис №2986 від 20 грудня 2011 року Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Тернопільського міського управління юстиції Тернопільської області. Судом установлено, що рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 16.06.2014 року встановлено спосіб участі батька [PERSON] у вихованні дитини [PERSON] . Рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2017 року у цивільній справі змінено порядок участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні із дитиною відповідно до графіку побачень в такі дні: щосереди з 16.00 год. до 20.00 год. у дошкільному навчальному закладі або за місцем проживання, перебування доньки; І-ІІІ субота місяця з 09.00 год. до 20.00 год., за місцем проживання, перебування батька; ІІ-ІV неділя місяця з 09.00 год. до 20.00 год., за місцем проживання, перебування батька; Допущено можливість щоденного спілкування, до однієї години на день, батька [PERSON] з донькою [PERSON] особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку. Побачення дитини з батьком за місцем його проживання відбуваються без присутності матері дитини. Побачення дитини з батьком, за місцем його перебування, в разі, якщо це місце є відмінним від місця його проживання, відбуваються без присутності матері дитини, з покладанням на [PERSON] обов`язку повідомлення матері дитини [PERSON] про місце перебування малолітньої [PERSON] . Позивач як на причину звернення до суду зі вказаним позовом про зміну графіку побачень батька з дитиною, посилається на наявність конфліктів між батьком дитини - відповідачем [PERSON] та власницею будинку, у якому відбуваються побачення з дочкою - [PERSON] , а також психологічним станом дитини , зумовленим її небажанням бачитися з батьком [PERSON] . Актами державного виконавця від 03 жовтня 2018 року, від 10 жовтня 2018 року та від 16 січня 2019 року стверджується, що зустрічі батька [PERSON] з дочкою [PERSON] не відбулися, у зв`язку із відмовою дитини від зустрічі та спілкування з батьком. Матір дитини [PERSON] не чинила перешкод у спілкуванні батька з дитиною. Відповідно до актів державного виконавця від 17 жовтня 2018 року, від 14 листопада 2018 року, від 21 листопада 2018 року, від 05 грудня 2018 року, від 12 грудня 2018 року, зустрічі батька з дочкою на території подвір`я будинковолодіння не відбулися, внаслідок відмови дочки від спілкування з батьком, після відмови дочки від побачення, матір дитини не впустила [PERSON] у будинок, посилаючись на те, що дочка не бажає його бачити. Як убачається із Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 03 липня 2018 року внесено відомості до ЄДРДР за заявою [PERSON] про невиконання [PERSON] рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2017 року у справі №607/3636/16, а саме здійснення перешкод щодо участі у вихованні [PERSON] з дочкою [PERSON] . Згідно відповіді Тернопільського обласного центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді від 06 червня 2019 року за №175 наданої на звернення [PERSON] , при визначенні психологічного стану дочки [PERSON] , 2011 року народження встановлено, що у дівчинки нормальний віковий, загальний та інтелектуальний розвиток, дитина доброзичлива та комунікабельна, однак, з`явилися прояви закритості, обережності у викладі інформації. Питання стосунків з біологічним батьком [PERSON] залишається для дівчинки надзвичайно травмуючим і стабільно неприємним. [PERSON] неохоче підтримує розмову про батька, називає його лише на прізвище. [PERSON] та балакуча дівчинка одразу замикається в собі, прагне перевести розмову в інше русло. Помітний ріст ситуативної тривожності під час розмови про нього. Об`єктивна тривога дівчинки поступово переростає у невротичну. У [PERSON] відсутні позитивні спогади про біологічного батька, росте неприязнь та зневага до нього. Дівчинка соромиться зустрічей з батьком у значимому соціальному оточенні, не хоче, щоб [PERSON] знали її вчителі та однокласники. Дитину обурює нерозуміння і неприйняття [PERSON] її небажання з ним зустрічатися та спілкуватися. Із відповіді Служби у справах дітей Підволочиської районної державної адміністрації Тернопільської області від 26 лютого 2019 року за №Я-16, [PERSON] повідомлено, що працівники служби неодноразово присутні на зустрічі батька [PERSON] з дочкою [PERSON] . Під час побачень спостерігається швидка переміна настрою у дитини, не завжди дружнє, байдуже ставлення дочки до батька, [PERSON] швидко втрачає інтерес до одноманітних зустрічей. Рішенням комісії Скалатської міської ради з розгляду звернень [PERSON] та [PERSON] від 20 червня 2019 року Про захист прав та інтересів [PERSON] вирішено: неухильно дотримуватись рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2017 року; рекомендувати [PERSON] сприяти у спілкуванні та зустрічах з батьком; попередити обох батьків та рідних про відповідальність підбурювання дитини проти кожного з них; попросити Тернопільський обласний центр соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді про допомогу у пошуку психолога (медіатора) для роботи з батьками та дитиною з метою налагодження сприятливого мікроклімату під час зустрічей; рекомендувати [PERSON] утримувати дитину відповідно до прожиткового мінімуму відповідного віку дитини; врахувати емоційний стан та побажання дитини під час зустрічей; рекомендувати батькам [PERSON] та [PERSON] розглянути можливість призупинити зустрічі батька з дочкою протягом місяця для відновлення емоційного стану дитини; Скалатській міській раді здійснювати соціальний супровід та консультувати сім`ю Якубових. Як убачається із Висновку органу опіки та піклування щодо встановлення способу участі батька [PERSON] у вихованні дитини [PERSON] , [INFO] та відповідність його інтересам дитини №02-1118/01-01-17 від 16 жовтня 2019 року, в ході бесіди із дитиною встановлено, що мама не забороняє спілкуватися з батьком, проте сама дитина не хоче, щоб [PERSON] приходив до неї та приносив їй подарунки. За вказаних обставин, з урахуванням інтересів дитини, орган опіки та піклування вважає за доцільне рекомендувати батькові [PERSON] здійснювати свою участь у вихованні дитини [PERSON] відповідно до графіку побачень у такі дні: щосереди з 15.00 години до17.00 години; ІІ субота, IV неділя місяця, з 14.00 години до 17.00 години; побачення повинні відбуватися за бажанням дитини в місцях розважального характеру, призначених для повноцінного відпочинку дітей; допустити можливість батька [PERSON] брати участь у навчальних, виховних заходах, відкритих уроках дочки [PERSON] , дотримуючись при цьому розпорядку навчального закладу; допустити можливість щоденного спілкування батька з дитиною особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого зв`язку; рекомендувати матері [PERSON] поважати права батька, не чинити перешкод у спілкуванні з дочкою; побачення повинні відбуватися без присутності матері дитини ; рекомендувати батькові [PERSON] не порушувати графік побачень, приділяти дитині увагу і турботу. За час розгляду справи, а саме 15 січня 2020 року позивачка [PERSON] вступила у зареєстрований шлюб із [PERSON] , змінивши прізвище із [PERSON] на [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] виданим 15 січня 2020 року Виконкомом Скалатської міської ради Підволочиського району, Тернопільської області. Проаналізувавши в сукупності досліджені докази, встановлені ними обставини та визначені відповідно до них правовідносини сторін, суд приходить до переконання, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення. Згідно ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Вимогами ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно частин 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] вказала, що працює у Тернопільському обласному центрі соціальних служб сім`ї, дітей та молоді, знає обох сторін та їх неповнолітню дочку [PERSON] впродовж двох років. Батько дочки [PERSON] звертався у Тернопільський обласний центр соціальних служб сім`ї, дітей та молоді, стверджуючи про порушення його прав на спілкування з дочкою з боку матері дитини. Свідок як працівник Тернопільського обласного центру соціальних служб сім`ї, дітей та молоді разом із психологом виїжджали у с. Зарубинці за місцем проведення побачень з дитиною. При обстеженні умов та у бесіді з дитиною встановили, що матір дитини не перешкоджає зустрічам дочки з батьком, проте, сама дівчинка сама не хоче бачити батька та проводити із ним час. Відповідно до частини першої статті 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом (стаття 153 СК України). Згідно з частинами другою та третьою статті 157 СК України той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Згідно з пунктами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини, яка в силу положень статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Європейський суд з прав людини в п. 47 та 50 рішення «Савіни проти України» від 18.12.2008 року, зазначає «Суд повторює, що право батьків і дітей бути поряд один з одним становить основоположну складову сімейного життя і що заходи національних органів, спрямовані перешкодити цьому, є втручанням у права, гарантовані статтею 8 (див., зокрема, рішення у справі «МакМайкл проти Сполученого Королівства» (McMichael v. the United Kingdom) від 24 лютого 1995 року, п. 86, серія A, № 307-B)…. Зокрема, якщо рішення мотивується необхідністю захистити дитину від небезпеки, має бути доведено, що така небезпека справді існує (див., mutatis mutandis, справу «Хазе проти Німеччини» (Haase v. Germany), № 11057/02, п. 99, ЄСПЛ 2004-III (витяги). У відповідності до ст. 159 Сімейного кодексу України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Відповідно до частин першої та другої статті 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. Європейський суд з прав людини зауважує, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (рішення у справі «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року). Судом установлено, що між сторонами існує конфлікт з приводу порядку та способів участі батька [PERSON] у вихованні та спілкуванні з дочкою [PERSON] , [INFO] . Зазначений конфлікт спричинений неприязними відносинами, які склалися між батьком дитини [PERSON] та власником будинку, у якому за рішенням суду повинні відбуватися побачення - [PERSON] , а також небажанням дитини спілкуватися з батьком. У судовому засіданні відповідач [PERSON] не заперечив факт наявності тривалого конфлікту із бабусею дитини, у будинку якої проживає неповнолітня дочка разом із матір`ю. Необхідність зміни способу участі батька у спілкуванні з дітьми підтверджується і висновком органу опіки та піклування щодо встановлення способу участі батька [PERSON] у вихованні дитини [PERSON] , [INFO] та відповідність його інтересам дитини №02-1118/01-01-17 від 16 жовтня 2019 року. При цьому, суд приймає до уваги інформацію Служби у справах дітей Підволочиської районної державної адміністрації Тернопільської області та Тернопільського обласного центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді про те, що дитина негативно сприймає батька, однак, наголошує сторонам на те, що мати і батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини. При вирішенні спору, суд звертає увагу, що встановлення побачень щосереди з 14.00 години до 15.00 години за у шкільному навчальному закладі, а також обмеження спілкування засобами телефонного, поштового, електронного та іншого зв`язку до однієї години на день, є недостатнім з огляду на право батьків брати рівну участь у вихованні та спілкуванні з дитиною. Згідно із частиною третьою статті 11 Закону України «Про охорону дитинства» батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За вказаних обставин, з метою усунення конфліктної ситуації, яка склалася між відповідачем [PERSON] та власницею житлового будинку, у якому відбуваються побачення дитини з батьком, щосереди, суд з урахуванням якнайкращих інтересів дитини, вважає за необхідне змінити існуючий графік побачень, наступним чином: - щосереди з 15.00 год. до 17.00 год. за бажанням дитини в місцях розважального характеру, призначених для повноцінного відпочинку дітей; - перша субота місяця з 09.00 год. до 20.00 год. за місцем проживання, перебування батька; - допустити можливість батька [PERSON] брати участь у навчальних, виховних заходах, відкритих уроках дочки [PERSON] , з дотриманням розпорядку навчального закладу; - допустити можливість щоденного спілкування з батька з дитиною особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку. Побачення дитини з батьком за місцем його проживання відбуваються без присутності матері дитини. Побачення дитини з батьком, за місцем його перебування, в разі, якщо це місце є відмінним від місця його проживання, відбуваються без присутності матері дитини, з покладанням на [PERSON] обов`язку повідомлення матері дитини [PERSON] про місце перебування малолітньої [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі наведеного та

Outcome: partial