Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-22 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до\~суду з\~дійсним позовом,\~вказуючи,\~що [INFO] в\~м.\~Донецьку,\~територія якої,\~на даний\~час не\~підконтрольна український\~владі,\~померла її\~рідна сестра\~ [PERSON] .\~Після її\~смерті відкрилась\~спадщина.\~Заповіт на\~майно [PERSON] \~не лишила.\~Вказує,\~що вона\~є єдиним\~спадкоємцем померлої.\~Зазначила,\~що вона\~не змогла\~у встановлений\~строк звернутись\~із заявою\~до нотаріальної\~контори про\~прийняття спадщини,\~оскільки сестра\~померла на\~окупованої території\~України,\~а саме,\~в м.\~Донецьку.\~Спочатку вона\~мала звернутись\~до суду\~на неокупованій\~території України\~із заявою\~про встановлення\~факту смерті\~останньої і\~отримати свідоцтво\~про смерть.\~В судовому\~порядку було\~визнано факт\~смерті сестри.\~05.09.2020р.\~відділенням РАЦС\~в м.\~Вугледар їй\~було видане\~свідоцтво про\~смерть сестри.\~Однак вона\~мала доглядати\~хвору свекрову\~ [PERSON] ,\~яка мешкала\~в м.\~Донецьку,\~бо її\~чоловік,\~її син\~ [PERSON] помер\~раніше.\~Незабаром,\~ [INFO] ,\~ в\~неї померла\~ свекрова.\~Яку вона\~також поховала.\~Таким чином,\~один за\~одним померли\~всі члени\~її родини.\~Так як\~вона є\~інвалідом 2\~групи і\~постійно тяжко\~хворіє,\~вона \~в черговий\~раз потрапила\~в лікарню\~в м.\~Вугледар.\~В лікарні\~вона проходила\~курс лікування\~з 12.02.2020р.\~по 02.03.2020р.\~Коли вона\~трохи прийшла\~до тями,\~ звернулась\~до нотаріуса\~надавши всі\~необхідні документи. Вважає, що пропустила 6-ти місячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, тому просить продовжити їй цей строк на шість місяців. Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 04 червня 2020 року позовна заява [PERSON] до Донецької обласної державної адміністрації про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, треті особи: Міністерство юстиції України Східного міжрегіонального управління юстиції України (м.Харків), Вугледарська державна нотаріальна контора прийнята до розгляду, в порядку загального позовного провадження та підготовче судове засідання по справі призначене на 2 липня 2020 року. Ухвалою суду від 18 серпня 2020 року підготовче судове засідання по вказаній цивільній справі закрито та справа призначена до судового розгляду по суті на 23 вересня 2020 року. Позивачка [PERSON] \~та її\~представник [PERSON] \~ свої позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити, надавши суду заяви про розгляд справи у їх відсутність. Представник відповідача\~- Донецької обласної державної адміністрації в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за відсутністю представника облдержадміністрації та надав суду відзив на позовну заяву [PERSON] , згідно до якого позовні вимоги не визнав та вказав, що облдержадміністрація, обласна військова цивільна адміністрація не є стороною спадкових правовідносин, внаслідок чого позовні вимоги до Донецької обласної державної адміністрації, обласної військово цивільної адміністрації заявлені безпідставно та необґрунтовано. Просить у задоволенні позовних вимог відмовити. 09 вересня 2020 року від представника позивача [PERSON] надійшла відповідь на відзив Донецької обласної державної адміністрації, відповідно до якої представник позивача підтримала позовні вимоги та вказала, що померла [INFO] [PERSON] на день смерті мешкала в м. Донецьку. Заява про відкриття спадщини була подана сестрою померлої до Вугледарської державної нотаріальної контори, в місті, що розташоване найближче від м. Донецьк. Однак це не є підставою вважати, що місцем відкриття спадщини є м. Вугледар. Так як померла [PERSON] проживала в м. Донецьку і померла в м. Донецьку , належне її нерухоме майно знаходиться в м. Донецьку, тому місцем відкриття спадщини є м. Донецьк. Відповідно ст.1221 ЦКУ місцем відкриття спадщини є останнє місце перебування спадкоємця чи нерухомого майна. ЦК України є Законом, який передбачає і регулює правовідносини у сфері спадкового права. Тому вважає, що відповідачем по справі має бути саме Донецька обласна державна адміністрація, яка веде свою діяльність і знаходиться в м. Краматорськ Донецької області. Крім того, зазначила, що відповідно до висновку ВСУ у складі першої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 759/3515/19 суд зазначив, що для правильного вирішення питання щодо визнання «відповідача неналежним», недостатньо встановити в нього обов`язку відповідати заданим позовом. В разі установлення цієї умови - це буде підставою для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежність відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача. Крім того, позивач не заявляє відповідачу конкретних вимог про порушення її права і відповідач не відповідає ні за яке порушення. Оспорювання або невизнання права іншою особою не завжди супроводжується порушенням права позивача, спадкоємця, власника, а отже такі позови можуть розглядатись способом превентивного захисту спрямованого на попередження порушення права. Цей позов є речово-правовим способом захисту права позивача на спадкування . Такий спосіб застосовується в разі відсутності між позивачем та відповідачем зобов`язально - правових відносин. Такий позов подано у зв`язку з неможливістю реалізувати право на спадкування позивача іншим шляхом - оформлення права власності у нотаріальному порядку і отримання свідоцтва про право на спадок . Представник третьої особи Вугледарської державної нотаріальної контори, який про дату, час і місце слухання справи повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про розгляду справи у відсутності представника нотаріальної контори. Представник третьої особи: Міністерства юстиції України Східного міжрегіонального управління юстиції України (м.Харків), які про дату, час і місце слухання справи повідомлені належним чином у відповідності зі ст.130 ЦПК України, в судове засідання не з`явилися без повідомлення причини неявки. Суд, вважає за можливе розглянути справу у відсутності позивачки та її представника, а також представника відповідача та представників третіх осіб на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ст.211 ч.2 ЦПК України судове засідання проведено у відсутності сторін на підставі наявних у суду матеріалів та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України. Суд, вивчивши та оцінивши докази по справі у їх сукупності, вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав: Судом встановлено, що [INFO] в місті Донецьку померла [PERSON] , [INFO] , що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 05 вересня 2019 року Вугледарським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області. З матеріалів справи, а саме: копії свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] , виданого 13 лютого 1949 року , яким зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON] , копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 26 листопада 2002 року відділом реєстрації актів громадського стану Калінінського районного управління юстиції м. Донецька, з якого вбачається, що [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої записані [PERSON] та [PERSON] , копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 13 грудня 1974 року, відповідно до якого зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON] , де після реєстрації шлюбу дружині присвоєне прізвище « [PERSON] », копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 13 лютого 1971 року, відповідно до якого зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , де після реєстрації шлюбу дружині присвоєне прізвище « [PERSON] », видно, що позивачка [PERSON] є рідною сестрою померлої [INFO] [PERSON] . Як вбачається з листа державного нотаріуса Вугледарської державної нотаріальної контори Коржевникової Л.Я., позивачу [PERSON] відмолено у видачі свідоцтва про право на спадкове майно після смерті сестри [PERSON] , у зв`язку з пропущеним строком для прийняття спадщини. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст.1269, ч. 1 ст.1270,1272 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до ч.1 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Аналізуючи зібрані докази по справі, суд дійшов висновку, що позивачка є спадкоємцем другої черги за законом та пропустила строк на прийняття спадщини з поважних причин, так як на момент оформлення спадщини доглядала хворих рідних, сама тяжко хворіла, та у зв`язку з проведенням АТО. Відповідно до ст.1 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» повноваження міських рад, районних у містах рад, виконавчих органів міських, районних у містах рад та відповідних голів та інші повноваження, визначені Законом України «Про військо-цивільні адміністрації», на відповідній території здійснюють військово-цивільні адміністрації населених пунктів. З урахуванням вищевикладеного, враховуючи те, що позивач у інший спосіб не може реалізувати своє право для прийняття спадщини, судом не приймаються до уваги пояснення представника відповідача Донецької обласної державної адміністрації про те, що він не є належним відповідачем по справі. Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право не може ніж звернутися до суду, то позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved