Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-18 00:00:00

Позивачка, в особі представника - адвоката Лещенка Сергія Олександровича, звернулася до Яготинського районного суду Київської області з позовною заявою до Яготинської міської ради Київської області про встановлення факту постійного проживання та визнання права власності на спадкове майно, в якому вказала, що [INFO] померла її мати [PERSON] . До складу спадщини ввійшли всі права та обов`язки спадкодавця-1, що належали їй на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті, а саме майнове право на майно, яке належало останній на праві власності: 1/6 частка квартири за [ADDRESS] , що належала померлій відповідно до Свідоцтва про право власності на житло, виданого 09 липня 1993 року органом приватизації - Яготинський цукровий завод, на підставі розпорядження від 02 липня 1993 року № 65-а. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За час життя Спадкодавець-1 не склав заповіт як розпорядження своїм майном та іншими майновими правами на випадок своєї смерті, а тому спадкування її всіх прав та обов`язків здійснюється за законом спадкоємцями в порядку черговості. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування отримують спадкоємці за законом в порядку черговості, визначеною у статтях 1261-1265 ЦК України (ч. ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України). У відповідності до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Таким чином, спадкоємці за законом у першу чергу є діти Спадкодавця-1. [PERSON] (Позивачка), [PERSON] (Відповідач), та чоловік - [PERSON] , який помер [INFO] . Інших спадкоємців, передбачених чинним законодавством України, у Спадкодавця-1, немає. З заявою про прийняття спадщини в шестимісячний строк до нотаріальної контори Позивачка не зверталася, але вважає, що спадщину прийняла шляхом постійного проживання разом із Спадкодавцем-1 на час відкриття спадщини і протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не заявила відмову від прийняття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦКУ він не заявив про відмову від неї. Відповідач разом зі Спадкодавцем-1 на час відкриття спадщини не проживав, не був зареєстрований, заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини не подавав, а відповідно вважається таким, що спадщину не прийняв. [INFO] помер батько позивачки - [PERSON] «Спадкодавець-2». До складу спадщини ввійшли всі права та обов`язки Спадкодавця-2, що належали йому на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті, а саме майнове право на майно, яке належало останньому на праві власності: 1/6 частка квартири за [ADDRESS] , що належала померлому відповідно до Свідоцтва про право власності на житло, виданого 09 липня 1993 року органом приватизації - Яготинський цукровий завод, на підставі розпорядження від 02 липня 1993 року № 65-а. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За час життя, спадкодавець-2 не склав заповіт як розпорядження своїм майном та іншими майновими правами на випадок своєї смерті, атому спадкування його всіх прав та обов`язків здійснюється за законом спадкоємцями в порядку черговості. У відповідності до ст.. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкоємця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Таким чином, спадкоємці за законом у першу чергу є діти Спадкодавця-2: [PERSON] (Позивачка) та [PERSON] (Відповідач). Інших спадкоємців, передбачених чинним законодавством України, у Спадкодавця-2 немає. З заявою про прийняття спадщини в шестимісячний строк до нотаріальної контори позивачка не зверталася, але вважає, що спадщину прийняла шляхом постійного проживання разом із Спадкодавцем-2 на час відкриття спадщини і протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України. Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриту спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦКУ він не заявив про відмову від неї. Відповідач разом зі Спадкодавцем-2 на час відкриття спадщини не проживав, не був зареєстрований, заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини не подавав, а відповідно вважається таким, що спадщину не прийняв. Але отримати Свідоцтво про право на спадщину за законом на дане спадкове майно позивачка не має можливості, у зв`язку втратою спадкодавцями за життя оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно. Також в Свідоцтві про право власності на житло (квартиру) не зазначено в яких частках належить даний житловий будинок співвласникам. Отримання дублікату правовстановлюючого документу на спадкове майно не можливо, у зв`язку зі смертю власника. Враховуючи викладене, просила встановити, що розмір часток співвласників: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , квартири за [ADDRESS] , є в рівних частках, тобто по 1/6 частці кожному; встановити, що [PERSON] , постійно проживала з матір`ю [PERSON] , яка померла [INFO] , та батьком [PERSON] , який помер [INFO] , на час відкриття спадщини; визнати за [PERSON] , [INFO] , право власності на 1/6 частку квартири за [ADDRESS] , що належала [PERSON] , яка померла [INFO] , на праві власності; визнати за [PERSON] , [INFO] , право власності на 1/6 частку квартири за [ADDRESS] , що належала [PERSON] , який помер [INFO] , на праві власності. В підготовче засідання позивачка та її представник не з`явилися, про день та час засідання повідомлені належним чином, через канцелярію суду представник позивачки направив заяву про розгляд справи в їх відсутність, позовні вимоги підтримав. Відповідач в підготовче засідання не з`явився, про день та час засідання повідомлений належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи в його відсутність, проти позову не заперечував. Перевіривши матеріали справи, роз`яснивши сторонам наслідки визнання позову, враховуючи, що відповідач позов визнав та визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи, інтереси інших осіб, суд вважає, що визнання відповідачем позову може бути прийнято судом, та позов підлягає до задоволення.

Outcome: approved