Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-03 00:00:00

Позивачка звернулась до Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області з позовом до відповідача, в якому просить стягнути з нього пеню за прострочення сплати аліментів за період з 19 листопада 2008 року по 28 лютого 2017 року в розмірі 13000,45 грн. Позивачка та її представник [PERSON] у судове засідання не з'явилися, представник позивача надав суду заяву про розгляд справи без участі позивача та без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з'явився з невідомої суду причини, хоча був належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, шляхом опублікування оголошення про його виклик в газеті «Запорізька правда» № 38 (23773) від 21 вересня 2017 року. Відповідно до ч.9 ст. 74 ЦПК України, відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається в суд через оголошення у пресі. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час та місце розгляду справи. Таким чином, суд вважає, що відповідач [PERSON] вважається належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, визнає його неявку неповажною та вважає можливим розглянути справу за його відсутності, ухваливши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч.1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чиномі від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. При цьому згідно листа Верховного Суду України від 27.09.2010 року, направленого на ім'я голів Апеляційного суду АРК, областей міст Києва та Севастополя, якщо відповідач належним чином повідомлений про дату судового засідання не з'явився до суду та від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або повідомлені ним причини визнані неповажними, незалежно від того це його перша чи повторна неявка, суд має право на ухвалення заочного рішення, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, з урахуванням заяви представника позивача та в зв'язку з неявкою відповідача, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, вважає, що позов підлягає повному задоволенню по наступним підставам. Згідно з ст. 61 ЦПК України, обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Відповідно до ч.3 ст.10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлено, що [PERSON] з 19.11.2005 року перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] Від шлюби сторони мають дитину - сина [PERSON], [INFO]. Відповідно до листа ВДВС Мелітопольського МУЮ про надання інформації від 29.03.2017 року, на виконанні у ВДВС Мелітопольського МУЮ перебуває виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 2-5097, виданого 29.12.2008 року Червонозаводським районним судом про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітньої дитини: сина [PERSON] [INFO], у розмірі ? частини щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 19.11.2008 року до повноліття дитини. Заборгованість боржника по аліментам складає станом на 01.03.2017 року - 42809,00 грн. /а.с.8,9/. Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. З огляду на те, що аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов'язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Згідно наданого відповідачем розрахунку, сума пені на несплачені аліменти становить 13000 гривень 45 копійок, яку суд вважає за можливе стягнути її з відповідача.

Outcome: approved