Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-01 00:00:00

Позивачка [PERSON], як правонаступник після померлого позивача [PERSON], звернулася до суду з вищевказаним позовом, який в ході розгляду справи уточнила, посилаючись на те, що 25.01.1978 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб (прізвище дружини після укладення шлюбу - [PERSON].). [INFO] року у подружжя народився син [PERSON] [INFO] року після тривалої хвороби [PERSON] померла. Після її смерті відкрилась спадщина на належну їй на праві власності 1/3 частину квартири [ADDRESS]. На момент смерті [PERSON] укладених нею та діючих заповітів не було, а тому [PERSON] і [PERSON] набули статусу потенційних спадкоємців за законом першої черги на вказану 1/3 частину спірної квартири в рівних частках, тобто по 1/6 частині квартири кожному. [PERSON] фактично прийняв спадщину після смерті своєї дружини [PERSON], оскільки фактично вступив в управління та володіння вказаним спадковим майном, а весь час до смерті опікувався хворою та непрацездатною дружиною, надавав їй необхідну допомогу, забезпечував та оплачував їй лікування й підтримання життєдіяльності. Відповідач [PERSON] не вчинив жодної дії щодо прийняття спадщини після смерті матері, до того ж злісно ухилявся від виконання покладених на нього в силу закону обов'язків по утриманню непрацездатної матері, надання їй необхідної допомоги, піклування. Вищевказана квартира належала на праві власності в рівних частках [PERSON], [PERSON], [PERSON] і з 1992 року по [INFO] року була постійним місцем спільного проживання подружжя. [PERSON] з дня смерті дружини та до моменту своєї смерті [INFO] року постійно проживав у вказаній квартирі, власними силами та за власний рахунок робив поточний ремонт, підтримував її в охайному стані, сплачував за житлово-комунальні послуги, електроенергію, користування телефоном. [PERSON] вважає, що [PERSON] після смерті дружини [PERSON] прийняв спадщину у розмірі 1/6 частини квартири [ADDRESS]. Крім того, як зазначає в позовній заяві [PERSON], з 1991 року у [PERSON] почалися серйозні проблеми зі здоров'ям, в 1993 році у неї було виявлено та діагностовано онкологічне захворювання - рак молочної залози. В період з 1991 року до моменту її смерті з метою виявлення та подолання хвороби були проведені багаточисельні медичні обстеження та медичні, в тому числі реабілітаційні, курси лікування. З 1994 року стан здоров»я [PERSON] погіршився, її фізичний стан став безпорадним та потребував постійного догляду зі сторони інших осіб, постійних діагностик та лікування, що в свою чергу потребувало грошових витрат. Через хворобу [PERSON] було присвоєно ІІ групу інвалідності, з січня 1994 року [PERSON] до дня своєї смерті не працювала. Позивачка [PERSON] зазначала, що [PERSON] взяв на себе повне матеріальне утримання дружини, забезпечував її продуктами харчування, одягом та іншими життєво важливими речами, а також оплачував численні медичні діагностики, аналізи, лікарські засоби, терапевтичні курси, інші медичні процедури тощо. Також [PERSON] піклувався, виховував та матеріально утримував їх спільного сина - відповідача [PERSON] Після досягнення свого повноліття [PERSON] продовжував перебувати на утриманні свого батька, від піклування за своєю матір'ю [PERSON] ухилявся, постійної та належної допомоги не надавав, матеріального утримання чи хоча б допомоги не здійснював, вів аморальний спосіб життя. Останні роки перед смертю [PERSON] майже весь час знаходилась у лікарні. Щоб заробити гроші на її лікування [PERSON] був вимушений ночами «грачувати», а вдень знаходився біля дружини у лікарні, коли ж повертався додому, то заставав сина з п'яною компанією, дівчатами. [PERSON] вважає, що за таких обставин [PERSON] був єдиним піклувальником та утримувачем дружини [PERSON], свого сина [PERSON] та їх спільної квартири. Також [PERSON] зазначає, що вона з [PERSON] уклали шлюб 02.07.2002 року, вона постійно проживала з чоловіком. [PERSON] помер [INFO] року. На момент його смерті укладених ним та діючих заповітів не було. Після смерті чоловіка відкрилась спадщина на належну йому 1/3 частину квартири [ADDRESS]. 23.02.2012 року [PERSON] звернулась до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Окрім неї до нотконтори з заявами про прийняття спадщини звернулись також 24.01.2012 року - син померлого [PERSON], 10.05.2012 року - дочка померлого від неоформлених у шлюб відносин [PERSON], а мати померлого [PERSON] звернулась 24.01.2012 року до нотконтори з заявою про відмову від прийняття спадщини на користь онука [PERSON] Оскільки [PERSON] відмовилась від своєї частки в спадщині на користь онука, то частка [PERSON] збільшилась і становить 1/6 частину квартири, а розмір часток [PERSON] та [PERSON], на думку позивачки, становить по 1/12 частині спірної квартири. Позивачка [PERSON] просить визнати, що [PERSON] прийняв спадщину після смерті дружини [PERSON] у вигляді 1/6 частини квартири [ADDRESS]; усунути [PERSON] від права на спадкування за законом після смерті матері [PERSON]; визнати, що [PERSON] набув право власності на 1/3 частину зазначеної квартири у порядку спадкування за законом після смерті дружини [PERSON]; усунути [PERSON] та [PERSON] від права на спадкування за законом після смерті їх батька [PERSON]; визнати за [PERSON] право власності на 1/12 частину вищевказаної квартири у порядку спадкування за законом після смерті чоловіка [PERSON]; стягнути з відповідачів на користь [PERSON] судові витрати. [PERSON] звернувся до суду з вказаним вище позовом, який в ході розгляду справи уточнив. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 04.06.2013 року позов [PERSON] об»єднано в одне провадження з позовом [PERSON] [PERSON] посилається на те, що [INFO] року помер його батько [PERSON] Після його смерті відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири [ADDRESS]. Спадкоємцями майна померлого є він, мати померлого [PERSON], донька [PERSON] та дружина батька [PERSON] Після смерті [PERSON] Першою київською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу №68/2012. [PERSON] відмовилась від спадщини на користь [PERSON] Спору про спадкове майно з [PERSON] [PERSON] не має. Він визнає право власності [PERSON] на 1/12 частину спірної квартири, а [PERSON], в свою чергу, не заперечує проти визнання права власності за [PERSON] в порядку спадкування після смерті батька на 1/6 частину вказаної вище квартири. [PERSON] звернулась до нотконтори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], однак свідоцтво про право на спадщину, на думку [PERSON], вона умисно не отримує. [PERSON] позбавлений можливості оформити спадщину після смерті свого батька, оскільки [PERSON] не надає правовстановлюючі документи на спірну квартиру до нотаріальної контори. [PERSON] також в позові зазначив, що [INFO] року померла його мати [PERSON] Після її смерті відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири [ADDRESS]. [PERSON] звернувся до Третьої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, було відкрито спадкову справу №№578/2010. Інші спадкоємці за прийняттям спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори не зверталися. На момент смерті [PERSON] її син [PERSON] був прописаний та проживав в [ADDRESS], а тому він вважає, що прийняв спадщину після смерті матері. Однак оформити свідоцтво про право на спадщину [PERSON] не має змоги, оскільки право власності на належну матері частку у квартирі було визнане за [PERSON] на підставі заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 02.04.2009 року, а останній після реєстрації права власності 20.06.2009 року на підставі заочного рішення в Київському міському БТІ подарував 31.07.2009 року цю 1/3 частину спірної квартири [PERSON] На момент звернення [PERSON] з даним позовом до суду заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 02.04.2009 року скасоване, а відтак [PERSON] вважає, що [PERSON] заволоділа майном незаконно, оскільки [PERSON] успадкував вказану частку. Про дарування частини квартири [PERSON] [PERSON] дізнався восени 2012 року., вважає, що його батько та [PERSON] умисно приховали від нього факт укладання договору дарування. У [PERSON] і [PERSON] склались конфліктні відносини, [PERSON] намагається зменшити його частку у праві власності на спірну квартиру, а також перешкоджає у користуванні належною йому часткою спірної квартири, змінила вхідні замки до спірної квартири і не пускає [PERSON] до квартири. [PERSON] просить визнати за ним право власності на 1/6 частину квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON], витребувати у [PERSON] 1/3 частину вказаної квартири на свою користь. Третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, [PERSON] звернулась до суду з позовом, який в ході розгляду справи уточнила. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 04.06.2013 року (т. 2 а.с.216) позов [PERSON] об»єднано в одне провадження з позовом [PERSON] Обгрунтовуючи позов, [PERSON] посилалась на те, що [INFO] року померла [PERSON] Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді 1/3 частини квартири [ADDRESS]. Спадкоємцями майна померлої були чоловік [PERSON] і син [PERSON] Син [PERSON] звернувся до нотконтори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, а чоловік [PERSON] - не звертався. Заочним рішенням Подільського районного суду м. Києва від 02.04.2009 року [PERSON] було усунуто від права на спадкування майна матері, а за [PERSON] було визнано право власності в порядку спадкування на 1/3 частину квартири [ADDRESS]. 31.07.2009 року [PERSON] подарував [PERSON] успадковану 1/3 частину спірної квартири. [INFO] року [PERSON], який є батьком [PERSON], помер. Після його смерті відкрилась спадщина на належну йому 1/3 частину квартири [ADDRESS]. [PERSON] зазначає, що спадкоємці також мають право на отримання долі від 1/6 частини спірної квартири, яку [PERSON] успадкував після померлої дружини [PERSON], а отже спадковою масою є 1/2 частина квартири [ADDRESS]. Спадкоємцями майна померлого є [PERSON], мати померлого [PERSON], син [PERSON] та дружина батька [PERSON] [PERSON] прийняла спадщину після померлого батька, у встановлений законом строк подала заяву до нотаріальної контори. Однак оформити спадщину вона не має можливості через те, що [PERSON] не надає правовстановлюючі документи на спірну квартиру до нотаріальної контори. Крім того, [PERSON] вважає, що договір дарування від 31.07.2009 року є недійсним, оскільки заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 02.04.2009 року, на підставі якого [PERSON] зареєстрував за собою право власності на 1/3 частину спірної квартири після смерті дружини [PERSON], скасоване ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 30.07.2012 року. [PERSON] просить визнати недійсним договір дарування від 31.07.2009 року частини спірної квартири, визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] на 1/8 частину квартири [ADDRESS]. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02.11.2015 року провадження в справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], треті особи - Головне управління юстиції у м. Києві, [PERSON], [PERSON], Подільський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві в частині позовних вимог про усунення [PERSON] та [PERSON] від права спадкування закрито. В судовому засіданні [PERSON] та її представник підтримали свої позовні вимоги з тих же підстав і просили задовольнити, проти позовів [PERSON] та [PERSON] заперечували і просили відмовити в задоволенні їх позовів. [PERSON] та його представник в судовому засіданні підтримали свій позов і просили задовольнити, з позовом [PERSON] погодились частково, а позов [PERSON] не визнали і просили їй відмовити в задоволенні позову. [PERSON] в судовому засіданні свій позов підтримала і просила задовольнити, позов [PERSON] визнала і не заперечувала проти його задоволення, а позов [PERSON] не визнала і просила відмовити в задоволенні її позову. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні погодилася з позовами [PERSON] і [PERSON] і просила їх задовольнити, а [PERSON] просила відмовити в задоволенні позову. Представники Головного управління юстиції у м. Києві і Подільського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві в судове засідання не з'явилися, про день і час розгляду справи повідомлені. Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позови підлягають частковому задоволенню з таких підстав. Як встановлено в судовому засіданні, квартира [ADDRESS] належала на праві власності сім'ї [PERSON]: [PERSON] - батьку, [PERSON] - матері і [PERSON] - сину на підставі свідоцтва про право власності на житло від 26.01.1998 року [NUMBER], виданого відділом приватизації житлового фонду Шевченківської держадміністрації (т.1 а.с.14). Вказані особи були зареєстровані у спірній квартирі та постійно в ній проживали, що підтверджується довідками ЖЕК №709 (т.1 а.с.15,16). [INFO] року [PERSON] померла, вбачається з свідоцтва про смерть (т.1 а.с.13). Після її смерті відкрилась спадщина на належну їй на праві власності 1/3 частину квартири [ADDRESS]. Спадщину після смерті [PERSON] фактично прийняли її чоловік [PERSON] та її син [PERSON], які проживали у вказаній квартирі на момент смерті спадкодавця і продовжували проживати в ній після смерті [PERSON], що підтверджується довідкою по формі №3 ЖЕК №709 (т.1 а.с.16). 02.07.2002 року [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] (т.1 а.с.98), і вони стали проживати у спірній квартирі. У 2008 році між батьком [PERSON] та сином [PERSON] виник конфлікт з приводу поділу майна, після чого батько заперечував проти проживання сина у спірній квартирі та звернувся до суду з позовом про усунення його від права спадкування після смерті матері. Заочним рішенням Подільського районного суду м. Києва від 02.04.2009 року (яке в подальшому було скасоване) позов було задоволено - [PERSON] було усунуто від права спадкування за законом частки після смерті матері, а за [PERSON] було визнано право власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS], тобто на всю спадщину, яка відкрилася після смерті [PERSON] (т.1 а.с.44-45). 31.07.2009 року [PERSON] подарував 1/3 частину спірної квартири своїй дружині [PERSON] В пункті 2 договору дарування, посвідченого нотаріусом Четвертої київської державної нотаріальної контори Бірюк О.А., зазначено, що 1/3 частина квартири, що дарується, належить «Дарувальнику» на підставі рішення Подільського районного суду м. Києва від 02.04.2009 року в справі № 2-957/09 (т.2 а.с.65). [INFO] року [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (т.1 а.с.69). Спадкоємцями відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу за законом після смерті [PERSON] є його син [PERSON] (т.1 а.с.80-копія свідоцтва про народження), дочка [PERSON] (т.1 а.с.109-копія свідоцтва про народження, а.с.110-витяг з реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб), дружина [PERSON] і мати [PERSON] (т.1 а.с.94-копія свідоцтва про народження [PERSON], т.1 а.с.103-витяг з реєстру). У встановлений законом шестимісячний строк [PERSON], [PERSON] і [PERSON] звернулись до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після померлого [PERSON] (т.1 а.с.67, 95, 106-копії заяв). [PERSON] відмовилась від своєї частки у спадщині на користь онука [PERSON] у термін, встановлений ст.1270 ЦК України та у порядку, передбаченому ч.2 ст.1274 ЦК України (т.1 а.с.68). Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 06.11.2013 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 16.01.2014 року, позов [PERSON] задоволено частково, визнано [PERSON], який помер [INFO] року, таким, що прийняв спадщину у вигляді 1/6 частини квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [INFO] року [PERSON] Позовні вимоги [PERSON] задоволено частково, визнано за [PERSON] право власності на 1/6 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [INFO] року його матері [PERSON] а також визнано за [PERSON] право власності на 1/6 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [INFO] року його батька [PERSON], витребувано у [PERSON] на користь [PERSON] 1/4 частину квартири [ADDRESS], яку вона набула на підставі договору дарування 1/3 частини цієї квартири, укладеного 31.07.2009 року між [PERSON] та [PERSON], усунуто перешкоди [PERSON] у користуванні квартирою шляхом вселення [PERSON] у квартиру [ADDRESS], виселено [PERSON] з цієї квартири без надання іншого жилого приміщення. Позовні вимоги [PERSON] задоволено частково, визнано за [PERSON] право власності на 1/8 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [INFO] року її батька [PERSON] В решті позовних вимог [PERSON], [PERSON], [PERSON], а також у задоволенні зустрічних позовних вимог [PERSON] про усунення від спадкування [PERSON] та [PERSON] після померлого [PERSON] відмовлено. Ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25.06.2014 року рішення Подільського районного суду м. Києва від 06.11.2013 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 16.01.2014 року скасовано в частині вирішення позовних вимог [PERSON] до [PERSON], треті особи - Головне управління юстиції у м. Києві, [PERSON], [PERSON] про визнання права власності у порядку спадкування після [PERSON], позовних вимог [PERSON] до [PERSON], треті особи - Головне управління юстиції у м. Києві, [PERSON], [PERSON], Подільський РВ ГУ ДМС України в м. Києві про витребування майна, визнання права власності у порядку спадкування після [PERSON], позовних вимог третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, [PERSON] до [PERSON], треті особи - [PERSON], [PERSON], Головне управління юстиції у м. Києві, Подільський РВ ГУ ДМС України в м. Києві про визнання договору дарування недійсним та визнання права власності у порядку спадкування після [PERSON] У решті рішення Подільського районного суду м. Києва від 06.11.2013 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 16.01.2014 року щодо визнання [PERSON], який помер [INFO] року, таким, що прийняв спадщину у виді 1/6 частини квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після смерті [INFO] року [PERSON], визнання за [PERSON] права власності на 1/6 частину квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після смерті [INFO] року його матері [PERSON], усунення перешкод [PERSON] у користуванні квартирою шляхом вселення [PERSON] у квартиру [ADDRESS], виселення [PERSON] з цієї квартири без надання іншого жилого приміщення, відмови у задоволенні зустрічних позовних вимог [PERSON] про усунення [PERSON] від права на спадкування після смерті [INFO] року [PERSON] та усунення [PERSON] і [PERSON] від права на спадкування після смерті [INFO] року [PERSON] залишено без змін. Відповідно до положень ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Згідно з ст.203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Судом встановлено, що заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 02.04.2009 року в справі № 2-957/09, на підставі якого за [PERSON] було визнано право власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування після смерті [PERSON], було скасовано 30.07.2012 року ухвалою Подільського районного суду м. Києва (т.1 а.с.129-130). Оскільки [PERSON] після померлої дружини [PERSON] фактично прийняв спадщину у вигляді 1/6 частини квартири [ADDRESS], а подарувавши її, розпорядився за життя цією частиною, договір дарування від 31.07.2009 року слід визнати недійсним в частині дарування 1/6 частини квартири [ADDRESS] на підставі ст.ст. 203, 215 ЦК України. Отже, після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді 1/3 частини квартири [ADDRESS]. Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч.1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Згідно з ч.2 ст.1274 ЦК України спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги. Спадкоємці майна померлого першої черги [PERSON], [PERSON], [PERSON] і [PERSON] в рівних частинах мають успадкувати це майно (1/3 : 4 = 1/12) згідно з ст.1267 ЦК України. Зважаючи на те, що [PERSON] відмовилась від своєї частки у спадщині на користь [PERSON], за [PERSON] слід визнати право власності в порядку спадкування після померлого [PERSON] на 1/6 частину квартири [ADDRESS], а за [PERSON] і [PERSON] - на 1/12 частину цієї квартири за кожним. Оскільки за договором дарування у власність [PERSON] перейшла 1/3 частина спірної квартири від [PERSON], який не мав права на відчуження 1/6 частини, а право власності на цю 1/6 частину визнано за [PERSON] на підставі рішення Подільського районного суду м. Києва від 06.11.2013 року, договір дарування в частині 1/6 є недійсним, а тому в силу ст. 388 ЦК України [PERSON] має право витребувати 1/6 частину від [PERSON] на свою користь. Таким чином, позовна вимога [PERSON] про визнання права власності на частину квартири підлягає задоволенню, а вимога про витребування майна - частковому задоволенню. З огляду на викладене, позов [PERSON] в підлягає частковому задоволенню. Щодо позовних вимог [PERSON], то вимога про визнання за нею права власності на 1/12 частину вищевказаної квартири у порядку спадкування за законом після смерті чоловіка [PERSON] підлягає задоволенню з викладених вище мотивів. Вимога про визнання що [PERSON] прийняв спадщину після смерті дружини [PERSON] у вигляді 1/6 частини квартири [ADDRESS] не підлягає задоволенню, оскільки, на думку суду, є зайвою, адже за рішенням Подільського районного суду м. Києва від 06.11.2013 року визнано [PERSON], який помер [INFO] року, таким, що прийняв спадщину у вигляді 1/6 частини квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [INFO] року [PERSON] Також не підлягає задоволенню позовна вимога про визнання, що [PERSON] набув право власності на 1/3 частину зазначеної квартири у порядку спадкування за законом після смерті дружини [PERSON], оскільки вона не обґрунтована позивачкою і не відповідає вимогам чинного законодавства. Крім того, за рішенням Подільського районного суду м. Києва від 06.11.2013 року [PERSON], який помер [INFO] року, визнано таким, що прийняв спадщину у виді 1/6 частини квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після смерті [INFO] року [PERSON] Таким чином, позови в судовому засіданні знайшли часткове підтвердження, а тому підлягають частковому задоволенню. На підставі наведеного, ст.ст. 203, 215, 330, 388, 391, 1258, 1261, 1267, 1268, 1270, 1274 ЦК України,

Outcome: partial