Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-20 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з зазначеним позовом. В обґрунтування вимог посилалась на те, що вона є спадкоємицею за заповітом після померлого батька, який помер [INFO]. Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину звернулась до нотаріальної контори, але виявилося, що згідно технічного паспорту домоволодіння [ADDRESS] складається з чотирьох житлових будинків, тобто збільшено майже вдвічі, що стало підставою нотаріусу відмовити у видачі свідоцтва про право на спадщину, в зв'язку з чим просить позов задовольнити. Представник позивачки в судове засідання не з'явився та просив розглянути справу у його відсутність та відсутність позивачки (а.с.228). Відповідачі в судове засідання не з'явились, надали заяви про визнання позову та просили розглядати справу у їх відсутність (а.с. 229, 230). Третя особа в судове засідання не з'явилась, про місце та час його проведення повідомлялась належним чином, (а.с.227), причини неявки не повідомляла, заява про розгляд справи у її відсутність не надходила. Судове рішення ухвалено за відсутності учасників справи. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. Так судом встановлено, що 1/3 частина домоволодіння [ADDRESS] належала на праві власності в рівних частках [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], на підставі договору дарування від 29 липня 2003 року посвідченого Другою одеською державною нотаріальною конторою, зареєстровано в реєстрі за № 1-3532 та зареєстрованого в Одеському міжміському бюро технічної інвентаризації 08.09.2003р. кн. 153 доп., стор. 194, за № 5489. [PERSON], помер [INFO]., за життя склав заповіт від 27.07.2013 року, за яким належну йому частку домоволодіння заповідав [PERSON], (а.с. 188). Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно. Спадкоємцями першої черги за законом були [PERSON], як дружина померлого, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу та [PERSON], як син померлого, що підтверджується свідоцтвом про народження та які відмовились від спадщини на користь позивачки (а.с.192,196). Спадкоємицею за заповітом була позивачка [PERSON], яка у встановлений законом строк звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с. 184). Постановою державного нотаріуса Першої Одеської державної нотаріальної контори від 19.05.2016 року №985/02-31 позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв'язку з необхідністю перерахування часток у праві власності та відсутності правовстановлюючого документа на перераховані частки домоволодіння, оскільки згідно технічного паспорту КП «БТІ Одеської міської ради» від 24.03.2016 р. домоволодіння [ADDRESS] складається з чотирьох житлових будинків, загальною площею 107,6 кв.м., що збільшено майже вдвічі. Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на свій розсуд. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмеження в його здійсненні. Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦК України, співвласник житлового будинку, іншої будівлі, споруди може зробити у встановленому законом порядку за свій рахунок добудову (прибудову) без згоди інших співвласників, якщо це не порушує їхніх прав. Така добудова (прибудова) є власністю співвласника, який її зробив, і не змінює розміру часток співвласників у праві спільної часткової власності. В силу ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Статтею 1269 ЦК України, визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Особа, яка досягла чотирнадцяти років, має право подати заяву про прийняття спадщини без згоди своїх батьків або піклувальника. Заяву про прийняття спадщини від імені малолітньої, недієздатної особи подають її батьки (усиновлювачі), опікун. Відповідно до Постанови Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 23.01.2013 року у справі № 6-164цс12, зазначено, що у спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають із часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої права володіння та користування спадковим майном відповідно до гл. 29 ЦК України. Якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно щодо якого відсутній правоустановлюючий документ, спадкоємець може захищати свої права відповідно до ст. 392 ЦК України. В силу ст. 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Таким чином, суд вважає, що вимоги [PERSON], обґрунтовані та підлягають задоволенню. На підставі ст.ст. 317, 319, 321, 357, 391, 392, 1268, 1269 ЦК України,

Outcome: approved