Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-22 00:00:00

Позивачка в позовній заяві просить визнати відповідачку такою, що втратила право користування жилим приміщенням за адресою: [ADDRESS] ., посилаючись те, що вона є власником 2/4 частин зазначеної квартири на підставі свідоцтва про право власності виданого Виконавчим комітетом Мелітопольської міської ради від 27.11.2006 та договору купівлі-продажу квартири від 20.04.2016 і рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області № 320/2045/19 від 23.04.2019. Співвласниками даної квартири є її батьки [PERSON] та [PERSON] , яким належить кожному по 1/4 частині квартири на підставі свідоцтва про право власності виданого Виконавчим комітетом Мелітопольської міської ради від 27.11.2006 року. За вказаною адресою зареєстрована відповідачка по справі, яка є колишнім співвласником вказаної квартири. ЇЇ реєстрація порушує її права як власниці вказаної квартири. Позивачка та її представник - адвокат Дуда С.В. судове засідання не з`явилися. Від представника позивача - адвоката Дуди С.В. надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідачка в судове засідання не з`явилася. Судова повістка про виклик до суду надсилалася їй за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її проживання та повернулася до суду за відсутністю за адресою місця проживання за закінченням терміну зберігання. Іншої адреси відповідачка суду не повідомляла. Відповідно до ст.128 ч. 7. ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ст.128 ч. 8 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Треті особи - [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явилися, від них надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, просять позовну заяву задовольнити. Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 15.10.2019 провадження у справі було відкрито та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини та встановлені ними правовідносини. Позивачці належить 2/4 частини квартири за адресою: [ADDRESS] . на підставі свідоцтва про право власності виданого Виконавчим комітетом Мелітопольської міської ради від 27.11.2006 та заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області № 320/2045/19 від 23.04.2019. Треті особи [PERSON] та [PERSON] є співвласниками даної квартири та їм належить кожному по 1/4 частині квартири на підставі свідоцтва про право власності виданого Виконавчим комітетом Мелітопольської міської ради від 27.11.2006 року. Вказані обставини підтверджуються інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно. Заочним рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 23.04.2019 було визнано дійсним договір купівлі-продажу від 20.04.2016 ј частини квартири [ADDRESS] , укладеного між [PERSON] (покупець) та [PERSON] (продавець) та за [PERSON] визнано право власності на ј частини вказаної квартири. /а.с. 13/. Прізвище « [PERSON] » відповідачці було присвоєно у зв`язку з реєстрацією 03.06.2016 шлюбу з [PERSON] її дошлюбне прізвище було « [PERSON] », що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища. /а.с. 8/ Отже, відповідачка є колишнім співвласником квартири. Згідно довідки виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області від 02.10.2019 [PERSON] має зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] . /а.с.19/ Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним. За статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна. Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд. За положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. З аналізу вищевказаних норм вбачається, що право користуватись жилим приміщенням виникає та існує у особи за наявності права власності на квартиру (будинок) у цієї особи. Із припиненням права власності особи втрачається й її право користування цим жилим приміщенням. Отже, новий власник квартири через суд має право усувати усі перешкоди у користуванні своїм майном, зокрема визнавати осіб, які зареєстровані в ній, але не проживають, такими, що втратили право користування жилим приміщенням. Відповідно до ст. 328 ЦК України таке право власника виникає тоді, коли він набув право власності на підставах, що не заборонені законом, тобто на підставі договору дарування. В силу того, що відповідачка, яка є колишнім співвласником квартири, зареєстрована в зазначеній квартирі, але в ній не проживає, позивачка не може в повній мірі володіти, користуватися та розпоряджатися квартирою. Припинення права власності відповідачки на квартиру тягне і припинення права користування цією квартирою. Аналізуючи зібрані по справі докази суд приходить до висновку, що відповідачка може бути визнана такою, що втратила право користування жилим приміщенням. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved