Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-01 00:00:00

Позивачка [PERSON] , звернулася до Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області з позовом до [PERSON] , Очаківської міської ради про поділ в натурі майна, що є у спільній частковій власності. В обґрунтування позову зазначила, що являється власником 1/2 частки житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд, що розташований за адресою: [ADDRESS] . У її користуванні знаходяться наступні приміщення: в житловому будинку «А-1» приміщення «1-3,1-4» загальною площею - 32,60 кв. м., житлова прибудова «А-2» - 102,90 кв.м., прибудова «а-2» - 39,40 кв. м., сарай «И» - 8,60 кв.м., надбудова «И-2» - 19,40 кв. м., сарай «К» - 4,9 кв.м., вбиральня «Л» -2,3 кв.м., бесідка «М» -22,10 кв. м., навіс «Н»- 13,10 кв.м., вигрібна яма «№ З», ворота «№ 6», водоколонка «№ 7», 5/6 частки замощення «№ 1». З метою отримання окремої адреси проживання, вона бажає поділити вказане майно в натурі. Посилаючись на викладене та на ст. 364, 367 ЦК України, просила провести реальний розподіл житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд, що розташований за адресою: [ADDRESS] , які перебувають у спільної частковій власності [PERSON] ; виділити [PERSON] наступні приміщення будинку: в житловому будинку «А-1» приміщення «1-3,1-4» загальною площею - 32,60 кв. м., житлова прибудова «А-2» - 102,90 кв.м., прибудова «а-2» - 39,40 кв. м., сарай «И» - 8,60 кв.м., надбудова «И-2» - 19,40 кв. м., сарай «К» - 4,9 кв.м., вбиральня «Л» -2,3 кв.м., бесідка «М» -22,10 кв. м., навіс «Н»- 13,10 кв.м., вигрібна яма «№ 3», ворота «№ 6», водоколонка «№ 7», 5/6 частки замощення «№ 1». Ухвалою суду від 16.03.2021 року за клопотанням представника позивачки, у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. Позивачка та її представник у судове засідання не з`явилися, від представника позивачки надійшла заява, у якій він просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримав. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Представник відповідача - Очаківської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Дослідивши письмові матеріали справи, дійшов наступного. Судом встановлено, що позивачці [PERSON] , на підставі рішення Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 25 квітня 2006 року належить Ѕ частина жилого будинку з надвірними побудовами по [ADDRESS] в порядку спадкування за законом, що підтверджується копією вказаного рішення (а.с.59) та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.57). Власниками іншої 1/2 житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд, що розташований за адресою: [ADDRESS] , являлися [PERSON] та [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] . Після смерті [PERSON] заяву про прийняття спадщини подав його син, відповідач по справі - [PERSON] , що підтверджується копією заяви в Першу очаківську державну нотаріальну контору про прийняття спадщини (а.с.68). Однак на сьогоднішній день, відповідач у встановленому законом порядку своє право на спадщину після смерті [PERSON] не оформив. [INFO] померла [PERSON] . Спадкоємці на майно після її смерті, відсутні. На даний час позивачка бажає поділити вказане майно в натурі з метою отримання окремої адреси проживання. Як вбачається з висновку експерта № 125-022 від 24.05.2021 року, поділ домоволодіння по [ADDRESS] можливий з відхиленням від ідеальних часток згідно вимог СНІП 2.08.01-09 «Житлові будівлі», затверджених Рішенням Держбуду СРСР №78 від 16.05.89. Враховуючи фактичні архітектурно-планувальні особливості житлового будинку, провести його виділ між співвласниками в частках та виділити кожному співвласнику приближену до ідеально належній площі технічно можливо. Виходячи із загальної узаконеної існуючої площі будинку - 72,4м2 (за даними технічного паспорта МБТІ на житловий будинок по [ADDRESS] станом на 10.04.2020р.), при розробці варіантів поділу, в облік були прийняті ідеальні долі співвласників, тобто по Ѕ частині, на розгляд суду пропонується один варіант поділу в натурі житлового будинку з надвірними господарськими спорудами співвласників з визначенням реальної частки співвласників, згідно порядку користування , що склався. Перший варіант по приближеному до ідеальних часток співвласників зурахуванням порядку користування, що склався. У користування співвласника [PERSON] з часткою - 1/2 частинипропонується виділити: Частина житлового будинку літ. «А-1»: квартира [ADDRESS] - житлова пл.. 14,8 кв.м. - 49891 грн.;1-4- житлова пл. 17,8 кв.м. - 60004 грн. Разом по квартирі [ADDRESS] : пл. - 32,6 кв.м. - інв варт. - 109895 грн. Надвірні узаконені господарські будови: Літ. «Л»- вбиральня - 1995р. - пл.. 2,3 кв.м.- 6840 грн.; Літ. «М»- бесідка - 2010р - пл.. 22,1 кв.м.- 32719 грн.; Літ. «Н»- навіс - 2010р. - пл.. 13,1 кв.м. - 2863 грн.; №3- вигрібна яма - 13782 грн.; №6- ворота - 4443 грн.; №7- водяна колонка - 1143 грн.; 5/6 частини №1 - замощення - 7801 грн. Всього 179486 грн. Реальна частка складає - 52/100 що на 2/100 часток більше від частки, що ідеально належить - 1/2 частки. У користування співвласників [PERSON] та Очаківській міськійраді, з часткою - 1/2 частини пропонується виділити: Частина житлового будинку літ. «А-1» квартира №2 2-3-житлова пл.. 17,8 кв.м. - 60004 грн.; 2-4 - житлова пл. 14,2 кв.м. - 47868 грн.; 2-5-веранда пл. 7.8 кв.м.- 18817 грн.; Разом по квартирі [ADDRESS] : пл.. - 39,8 кв.м. -126689 грн. Надвірні узаконені господарські будови: Літ. «Ж» - літня кухня - 1950р. пл. 24,6 кв.м,- 22092 грн., Літ. «З» - вбиральня -1950р. пл. 1,1 кв.м.- 1587 грн.; №2- басейн - 5098 грн. №4- огорожа - 3323 грн. №5- огорожа - 8044 грн. 11/6 частина №1 - замощення - 1560 грн.Всього - 168393 грн. Реальна частка складає - 48/100, що на 2/100 часток менше від частки, що ідеально належить - 1/2частки. Розділ горищного простору за наданим варіантам поділу спірного житлового будинку, виконується співвісне стінам, які розділяють будинок літ. «А-1» на окремі частини, що забезпечує доступ кожного із співвласників до приналежної частини перекриття та покрівлі для можливості його обслуговування і ремонту. Сума грошової компенсації, яку повинен сплатити співвласник [PERSON] (52/100) співвласникам [PERSON] , Очаківській міській раді (48/100) за відхилення від ідеальної частки, складає - 15419 грн. (770974 х 2/100). В даний час в користуванні співвласників знаходяться ізольовані частини житлового будинку, при цьому які-небудь роботи по переобладнанню не потрібні (а.с.149-169). Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Згідно ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації (ч.ч. 1-3 ст. 358 ЦК України). Відповідності до положень ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим, співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової компенсації або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. У відповідності до роз`яснень, викладених у пункті 6 Постанови Пленуму Верховного суду України від 04 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, яке регулює право приватної власності громадян на житловий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі частки житлового будинку, що є спільною частковою власністю, судам слід мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовану квартиру. Згідно правового висновку Верховного Суду України, висловленого у справі №612цс13, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Частиною 1 ст. 367 ЦК України передбачено, що майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Згідно до вимог ч. 2 даної статті, у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Частинами 1, 2 ст.370 ЦК України визначено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. З аналізу вище зазначених правових норм слідує, що кожен учасник права спільної часткової власності має суб`єктивне цивільне право на виділ своєї частки. Юридичне значення виділу полягає в тому, що учасник отримує у натурі певне майно, яке відповідає його частці, а у разі неможливості - компенсацію за нього, у власність. При цьому право спільної власності щодо суб`єкта, який виділив свою частку у натурі, припиняється. Якщо з учасників спільної часткової власності після здійснення виділу залишився тільки один суб`єкт, природно, що право спільної власності припиняється взагалі. Проте якщо після виділу суб`єктів-співвласників залишилося хоча б двоє, право спільної часткової власності продовжує існувати - з перерозподіленими частками та, як правило, з видозміненим складом майна, яке перебуває у спільній частковій власності. Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Верховний Суд України у постанові від 03 квітня 2013 року в справі № 6-12цс13 дійшов висновок, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній сумісній(частковій) власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). Крім того, Верховний Суд України у постанові від 16 листопада 2016 року справі № 6-1443цс16 дійшов висновку, що «виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно». За встановлених обставин, виділ частки позивачки є технічно можливим з передачею їй частини майна, яка перевищує її частку зі стягненням на користь відповідачів грошової компенсації. За встановлених обставин, виділ частки позивачки є технічно можливим з передачею їй частини майна, яка перевищує її частку зі стягненням на користь відповідачів грошової компенсації по 7709,50грн. (15419:2). Враховуючи, що у своєму позові позивачка просила при поділі будинку виділити їй будівлі, які згідно технічного паспорту є самочинно збудованими, поділ майна слід провести відповідно до першого варіанту висновку експерта № 125-022 від 24.05.2021 року. Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на приписах чинного законодавства і знайшли підтвердження доказами, наданими позивачкою, перевіреними в судовому засіданні і оціненими судом, а тому позов підлягає частковому задоволенню. Судові витрати віднести за рахунок позивачки.

Outcome: partial