Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-09 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 54 199грн., посилаючись на те, що рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 29.03.2013р. з відповідача на її користь було стягнуто аліменти в розмірі ј частини усіх видів заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на утримання доньки [PERSON] , [INFO] . Однак відповідач свої зобов`язання по сплаті аліментів не виконує, в 2014році звільнився з роботи, у зв`язку з чим державним виконавцем ВДВС Шевченківського РУЮ у м. Києві було винесено постанову про закінчення виконавчого провадження і з 2015року відповідач аліменти не сплачує та про дитину не піклується. Згідно довідки розрахунку від 21.08.2019р. станом на 1.08.2019р. заборгованість по аліментах становить 175 324,01грн., а пеня за період з лютого 2013р. по липень 2019р. становить 54 199грн. Протягом розгляду справи позивачка неодноразово збільшувала розмір позовних вимог та остаточно просить стягнути з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів з урахуванням обмеження, встановленого ст. 196 СК України - в розмірі заборгованості по аліментам, яка станом на 1.08.2020р. становить 180 819,75грн. Ухвалою судді від 23.09.2019 року відкрито провадження у даній справі, та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 27.11.2019р. від відповідача по справі до суду надійшов відзив на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що дійсно з 1.01.2015р. він сплачував аліменти не регулярно, оскільки офіційно не працював. Крім того, 13.08.2015р. він зареєстрував інший шлюб, від якого [INFO] народилась дитина [PERSON] . Також у нього є батьки похилого та пенсійного віку, які потребують допомоги. З урахуванням викладеного відповідач просить при винесенні рішення врахувати його сімейний стан, наявність на утриманні іншої малолітньої дитини, матеріальне становище, а саме невеликий розмір заробітної плати, наявність батьків пенсійного та похилого віку, а також стан здоров`я батька, який хворіє, та зменшити розмір пені до 10 000грн. 4.12.2019р. від позивачки надійшла відповідь на відзив, в якому вона просить визнати докази, надані представником відповідача разом з відзивом на позов неналежними, недопустимими та недостовірними, посилаючись на те, що згідно інформації, яка міститься в мережі інтернет відповідач не перебуває у скрутному матеріальному становищі, а насправді працює гідом по Чорногорії , а також здає автомобілі в оренду. Його дружина працює в салоні краси «Аmandi» та рекламує відповідача як гіда по Чорногорії. При цьому, сім`я веде активний спосіб життя, часто подорожуючи та відпочиваючи, що спростовує твердження відповідача про скрутне матеріальне становище. Матір позивача, хоча і пенсійного віку, але продовжує працювати, а батько є учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, тому користується відповідними пільгами і не потребує утримання від відповідача. Представник позивача в судовому засіданні 9.12.2019р. позов підтримала. Відповідач в судове засідання не з`явився, просив слухати справу у його відсутність. 3-тя особа в судове засідання не з`явилась, про день слухання справи повідомлена належним чином, а тому суд вважає можливим слухати справу у відсутність її представника. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Як встановлено в судовому засіданні, сторони мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] /ас 6/. Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 29 березня 2013 року з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку (а.с.7). З свідоцтва про шлюб вбачається, що позивачка [PERSON]. 20.08.2014р. зареєструвала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на [PERSON] (а.с. 235 Відповідно до довідки розрахунку заборгованості державного виконавця Святошинського РУЮ у м. Києві від 21.08.2019р. заборгованість [PERSON] по аліментах станом на 1.08.2019р. становила 175 324грн. 01коп. (а.с. 10). 11.10.2019р. державним виконавцем здійснено перерахунок заборгованості [PERSON] , згідно якого заборгованість боржника станом на 1.10.2019р. (за період з 1.02.2013р. по вересень 2019р. включно) становить 126 328,26грн. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 17.12.2019р. скасовано довідку перерахунок заборгованості від 11.10.2019р. (а.с. 185-188). Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 22.05.2020р. задоволено скаргу [PERSON] та зобов`язано Святошинський РДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві в особі ГДВ Гуріної Д .І. провести перерахунок заборгованості [PERSON] по сплаті аліментів на користь [PERSON] за період з липня 2015 по вересень 2019 р. з урахуванням відомостей викладених в підтвердженні про офіційне працевлаштування [PERSON] в Чорногорії . Постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 14.07.2020р. ухвала Святошинського районного суду м. Києва скасована та в скарзі [PERSON] на дії державного виконавця щодо нарахування заборгованості відмовлено (а.с. 205-215). Згідно довідок перерахунку заборгованості від 10.02.2020р. та від 3.08.2020р. заборгованість [PERSON] по аліментам на утримання доньки [PERSON] , [INFO] за період з березня 2013р. по 1 серпня 2020р. становить 180 819грн. 75коп. (а. с. 190- 192,220). При цьому суд зауважує, що з вказаних розрахунків заборгованості вбачається, що протягом 2013р. - 2018р. зі сторони боржника допускалися прострочення та несплата вказаних періодичних платежів. Відповідно до наданого стороною позивача розрахунку неустойки по аліментах, загальна сума неустойки за прострочені платежі по сплаті аліментів за період з 1.03.2013р. по 1.08.2020р. становить 1 787 922,73грн. (а.с.226-228). Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята статті 7 СК України). Відповідно до частини другої статті 141 СК України розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Обсяг відповідальності батьків не залежить від проживання їх разом чи окремо від дитини, і цей факт не звільняє від обов`язку забезпечувати такі умови життя дитини, які є достатніми для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, соціального та духовного розвитку. Згідно із частиною четвертою статті 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом. Згідно зі статтею 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 182 СК України). Згідно з частиною першою статті 196 СК України у разі виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.04.2019 року у справі 333/6020/16 відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02.11.2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16.03.2016 року у справі № 6-2589цс15, від 0.022016 року у справі № 6-1477цс15, від 16.03.2016 року у справі № 6-300цс16 і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та один відсоток. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. При вирішення вказаного спору суд виходить із встановлених обставин справи та враховує правововий висновок Великої Палати Верховного Суду. Обчислюючи розмір неустойки, суд виходить із розміру заборгованості, який був визначений державним виконавцем у розрахунку від 13.03.2019 року і який не спростований відповідачем. Згідно із вказаним правовим висновком Великої Палати Верховного Суду розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. Відповідно до вказаного розрахунку розмір пені за кожен місяць заборгованості дорівнює розміру заборгованості за даний місяць, а саме: -березень 2013року - 307,50 грн.* 1% * 2626днів (з квітня 2013 року по липень 2020 року включно) = 8259 грн. (але не більше 100% заборгованості) = 307,50 грн.; -квітень 307,50грн.*1%*2656днів=8167,20грн. (але не більше 100% заборгованості) = 307,50грн. і т.д. по розрахунку. Таким чином, виходячи розрахунку пені та з урахуванням обмеження, встановленого частиною 1 ст. 196 СК України з відповідача на користь позивачки у зв`язку з несвоєчасною сплатою аліментів підлягає стягненню пеня за період з квітня 2013року по липень 2020р. в розмірі 100% заборгованості за цей період, а саме в розмірі 180 819,75грн. Щодо клопотання відповідача про зменшення розміру неустойки суд зазначає наступне. Як вбачається зі змісту відзиву на позову заяву, [PERSON] , заперечуючи проти позову, посилався на те, що має тяжкий матеріальний стан, оскільки на даний час він проживає в Чорногорії і його офіційна заробітна плата становить щомісячно 193 Євро. Крім цього, зазначив 13.08.2015р. він зареєстрував шлюб, від якого [INFO] народилась дитина [PERSON] . Відтак на його утриманні перебуває ще одна неповнолітня дитина. Крім того, на його утриманні перебувають батьки пенсійного віку, при чому батьку хворіє та потребує допомоги. Виходячи з викладених обставин просив при винесенні рішення врахувати його матеріальний та сімейний стан та зменшити розмір неустойки до 10 000грн. Разом з тим, суд вважає, що відсутні підстави для зменшення розміру пені у зв`язку з сімейним та матеріальним станом відповідача, з огляду на таке. Дійсно, положеннями ч. 2 ст. 196 СК України передбачено, що з урахуванням сімейного стану платника аліментів розмір пені може бути зменшено. Проте, дана норма застосовується у відповідності до принципів розумності та справедливості, якщо неустойка значно перевищує розмір заборгованості по аліментам (постанова Верховного Суду у справі №334/7702/16 від 15.01.2020). Згідно розрахунку, наданого позивачкою, розмір пені за прострочення сплати аліментів становить 1 787 922,73грн Поряд з цим, позивачка, звертаючись до суду з позовом, з урахуванням положень ч. 1 ст. 196 СК України та правової позиції Верховного Суду, висловленої у даних правовідносинах, зазначила, що неустойка (пеня) нараховувалася нею не в повному обсязі, а саме не більше 100% заборгованості по аліментах (180 819,75грн.). Тобто, фактично позивачка просить стягнути майже десяту частину від нарахованої пені. Таким чином, при здійсненні розрахунку пені за кожний місяць розмір неустойки зменшувався до 100% заборгованості за цей місяць, що відповідає вимогам закону щодо нарахування пені та не підлягає додатковому зменшенню. Крім того, заборгованість виникла в 2013році, при чому в 2016-2017р.р. відповідач взагалі не сплачував аліментів на користь позивачки, а дитина від другого шлюбу народилася лише 7.11.2017р. Також суд вважає безпідставними посилання відповідача на скрутне матеріальне становище у зв`язку з невеликою заробітною платою та знаходженням на утриманні непрацездатних батьків, оскільки згідно наданих позивачкою у відповіді на відзив доказів, отриманих з мережі інтернет, які не були спростована відповідачем, відповідач також отримує дохід у сфері туризму та подобової оренди автомобілів, його сім`я часто подорожує, а батьки, хоча і є особами похилого віку, проте утримання від відповідача не потребують, оскільки його матір ще працює, а батько отримує пенсію ліквідатора наслідків аварії на ЧАЕС і за станом здоров`я має можливість відвідувати сина та відпочивати в Чорногорії (а.с. 68-86). За вказаних обставин суд вважає, що законних підстав для зменшення розміру неустойки у зв`язку з сімейним та матеріальним станом відповідача у суду немає. Статтею 141 ЦПК України встановлено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Оскільки позивачка була звільнена від сплати судового збору під час подання позову, у відповідності до вимог ст.141 ЦПК України він стягується з відповідача на користь держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved