Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-15 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] , в якій просила розірвати шлюб між нею та [PERSON] , який був зареєстрований 26 лютого 1999 року Саксаганським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 233. Свою заяву мотивує тим, що з 26.02.1999 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина: [PERSON] , [INFO] та повнолітнього сина: [PERSON] , [INFO] . За час перебування у шлюбі втрачено взаєморозуміння, що призвело до припинення шлюбних відносин, зазначила, що шлюбні відносини припинені. Вважає, що сім`ю зберегти неможливо. Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 січня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі з призначенням підготовчого засідання. 19 лютого 2020 року Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. Позивачка у судове засідання не з`явилася, подала до суду письмову заяву в якій просила розглянути справу у її відсутність, наполягала на задоволенні позову, не заперечувала щодо заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав, будь-яких заяв або клопотань на адресу суду від нього не надходило. Вирішуючи питання про проведення розгляду справи в заочному порядку, суд вважає за необхідне зазначити, що інститут заочного провадження призначений впливати на відповідачів, які не вчиняють дій щодо участі у розгляді справи. Верховний Суд також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, з урахуванням згоди п позивача на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] , уклали шлюб 26 лютого 1999 року, що підтверджується копією свідоцтва про одруження, виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Виконкому Саксаганської районної ради міста Кривого Рогу Дніпропетровській області, актовий запис № 97 (а.с.7). Сторони мають неповнолітнього сина: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.8). Позивачем зазначено, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують сімейно-шлюбні стосунки, сім`я з відповідачем не склалася, у шлюбі зникло взаєморозуміння і взаємоповага. Фактично сім`я припинила своє існування. Згідно ст. 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 110 Сімейного Кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя. Статтею 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року передбачено, що чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них. Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони мають різні інтереси та погляди, шлюбні відносини існують лише формально, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб повинен бути розірваний. Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право залишити його після розірвання шлюбу. Згідно із ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. При вирішенні питання щодо розподілу судових витрат суд враховує приписи статті 141 Цивільного процесуального кодексу України та вважає за доцільне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір сплачений при поданні позову у розмірі 768 грн.40 коп. На підставі викладеного та

Outcome: approved