Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-18 00:00:00

Позивачка, в інтересах якої діє представник, звернулася до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] - один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер дядько позивачки - [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина, про що позивачці нічого відомо не було. Так, за життя померлому [PERSON] на на підставі нотаріально посвідченного договору купівлі-продажу від 15.08.2017 року належало житлове приміщення [ADDRESS] . Право власності на вищезазначене житлове приміщення зареєстровано за померлим [PERSON] . Родинні стосунки з померлим [PERSON] , підтверджуються доданими до позовної заяви документами. Позивачці нічого не відомо про існування будь-яких інших спадкоємців померлого ближчих, порівняльно з нею, або цієї ж самої черги, що і вона. Таким чином, позивачка є єдиним спадкоємцем майна померлого за законом. Враховуючи викладене, позивачка вважає, що пропустила шестимісячний строк з поважних причин. У судове засідання сторони не з`явилися. Від представника позивачки до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивачки, позовні вимоги підтримує, на їх задоволенні наполягає. Крім того, 19.05.2021 року від позивачки [PERSON] до суду надійшли письмові пояснення, відповідно до яких у бабусі позивачки - [PERSON] з 2013р. погіршилося здоров`я і в зв`язку із зайнятістю дядька [PERSON] на роботі, позивачка разом з малолітньою донькою переїхала до бабусі в квартиру для догляду за нею. [INFO] бабуся померла, всі витрати і організацію її похорону вона робила сама, бо її дядько [PERSON] психологічно складно переніс смерть мами, був в депресії. Вони з малолітньою донькою тоді прожили з дядьком [PERSON] іще рік з 20016 по 2017р. Вона мала права подати на спадщину від бабусі, але цього не робила, думала дядько не продаватиме житло бабусі та вона буде спадкоємицею після нього на квартиру бабусі. Але дядько отримавши спадщину, продав дачу, гараж і квартиру, в якій вони разом жили. Вони з донькою виїхали. У 2019 р. дядько сказав, що хворий і живе в гуртожитку. Дядько помер [INFO] . Вона брала участь в похоронах дядька. Але про те, що кімната в гуртожитку їм куплена, не знала, він про це не встиг сказати. Минуло близько року, коли її батько привіз документи, які знайшли в гуртожитку, і виявилося, що кімната у власності дядька. Від представника відповідача до суду надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності за наявними у справі матеріалами. У зв`язку з неявкою сторін у судове засідання, з урахуванням заяв про розгляд справи за їх відсутності, згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, давши оцінку зібраним по справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванні обставин справи, прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступними підставами. Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено наступне. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 27.12.2019 Мелітопольським міськрайонним відділом державної реєстрації актив цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис №2898 від 27.12.2019 серія [NUMBER] /а.с.17/. За життя [PERSON] на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу від 15.08.2017 року належало житлове приміщення [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу житлового приміщення у гуртожитку, посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Рій К.Ю., зареєстровану в реєстрі за №737 /а.с.9-12/. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 240527672 від 15.01.2021 року, право власності на житлове приміщення у гуртожитку за адресою: [ADDRESS] , зареєстровано за [PERSON] /а.с.13-14/. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 63441658 від 05.02.2021 та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 64204331 від 02.04.2021, спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] , не заводилась /а.с.33, 43-44, 55-56/. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 16.02.1990 року, виданого Мелітопольським міським відділом ЗАГС Запорізької області, актовий запис №347, [PERSON] народилася [INFO] , батько [PERSON] , мати [PERSON] /а.с.21/. Як вбачається з копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 28.07.1989 року, виданого ЗАГС м. Мелітополя, актовий запис №1059, 28.07.1989 року [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , прізвище [PERSON] після реєстрації шлюбу змінено на « [PERSON] » /а.с.20/. Згідно з копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 14.03.1968 року, виданого міським відділом ЗАГС м. Новокузнецьк Центрального району, актовий запис №821, [PERSON] народилася [INFO] , батько [PERSON] , мати [PERSON] /а.с.19/. Відповідно до копії свідоцтва про народження, виданого повторно, серії [NUMBER] від 15.07.2016 року, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Центрального району м. Новокузнецьк Кемеровської області, актовий запис №3882, [PERSON] народився [INFO] , батько [PERSON] , мати [PERSON] /а.с.18/. Як вбачається з копії свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] від 18.04.1996 року, виданого Міським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Мелітополя, актовий запис №777, [PERSON] померла [INFO] /а.с.22/. Згідно з відповіддю Відділу реєстрації місця проживання Департаменту реєстраційних послуг від 27.04.2021 року №334, станом на 25.12.2019 року за адресою: [ADDRESS] , зареєстровано місце проживання [PERSON] , [INFO] . Інші особи за вказаною адресою не зареєстровані /а.с.51/. Відповідно до довідки від 12.05.2021 року, виданої [PERSON] , за адресою [ADDRESS] мешкали [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] мешкала в домі з 2013 по 2016 рік /а.с.53-54/. Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ч.3 ст.1266 ЦК України, племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Оформити свої спадкові права після померлого позивачка не може, оскільки у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини через те, що не знала про те, що [PERSON] на праві власності належало житлове приміщення у гуртожитку. Згідно з п.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, суд прийшов до висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Оскільки спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалась, відомості про прийняття спадщини іншими особами відсутні, заяв про відмову від спадщини позивачка не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, позивачка, яка є племінницею померлого, в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє право на спадкування не може. На підставі викладеного, враховуючи невелику тривалість пропущеного строку, суд вважає можливим визнати причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважною та надати [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , в один місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Outcome: approved