Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-23 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася у Придніпровський районний суд м.\~Черкаси із позовом [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. Свої позовні вимоги мотивує тим, що вироком Черкаського районного суду Черкаської області від 18.11.2019 (вступив в законну силу 19.12.2019) у справі №707/1081/19 відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3 ст. 185 КК України. Позивачка [PERSON] визнана потерпілою у даному кримінальному провадженні. Вказаним вироком суду встановлено, що 25.02.2018 протягом дня, з метою крадіжки чужого майна, шляхом зрізу навісних скоб з вхідних дверей житлового будинку, за яким вона доглядає та користується, та який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , проник до нього, звідки умисно, таємно з корисливих мотивів викрав електронасос марки «Фонтан», вартістю 350грн., електросоковижималку «Родничок», вартість якої відповідно до висновку експерта №8/486 від 22.08.2019 становить 798,33 гривні, пилосос «Тайфун», вартість якого відповідно до висновку експерта №8/486 від 22.08.2019 становить 459,33 гривні, ручний автомобільний пилосос, вартістю 150 гривень, двомісну палатку «Утро», вартість якої відповідно до висновку експерта №\~8/486 від 22.08.2019 становить 733,33грн., електричний радіо-будильник вартістю 80грн., телевізор марки «Фотон-31 ТБ», вартість якого відповідно до висновку експерта №8/486 від 22.08.2019 становить 216,66грн., касетний магнітофон марки «Весна М-212 04», вартість якого відповідно до висновку експерта №\~8/486 від 22.08.2019 становить 363,33грн., радіоприймач«VEF-202», вартість якого відповідно до висновку експерта №8/486 від 22.08.2019 становить 156,66грн., газовий балон, вартість якого відповідно до висновку експерта №8/486 від 22.08.2019 становить 316,66грн., теплицю, вартістю 150\~гривень, електрокамін, вартістю 130 гривень, колун, вартість якого відповідно до висновку експерта № 8/486 від 22.08.2019 становить 250\~грн., ручну болгарку, вартістю 25\~гривень, електронно-механічні кварцеві часи, вартістю 40грн., електрофон побутовий дорожній «Гном», вартість якого відповідно до висновку експерта №8/486 від 22.08.2019 становить 123,33\~грн., термос з нержавіючої сталі «Темет», ємністю 2 літри, вартістю 80 гривень, фен побутовий «Аєліта-2», вартість якого відповідно до висновку експерта №8/486 від 22.08.2019 становить 116,66\~гривень, магнітофон марки «Весна-202», вартістю 100 гривень, електропраску «УТ», вартість якої відповідно до висновку експерта №\~8/486 від 22.08.2019 становить 116,66гривень, ваги побутові, вартість яких відповідно до висновку експерта №8/486 від 22.08.2019 становить 170\~гривень, електрощітка, вартістю 70\~гривень, пилосос «Ветерок-2», вартість якого згідно висновку експерта № 8/486 від 22.08.2019 становить 100\~гривень, електрокип`ятильник «Спутник», вартістю 30 гривень, замок накладний циліндрований, вартістю 80\~гривень, електро-кофемолку «Єлмаз», вартістю 150 гривень, електро-збивалку «Страуме», вартістю 250\~гривень, електропраску побутову з електрорегулятором, вартість якої згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019 становить 116,66\~гривень, сокиру, вартість якої згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019 становить 140,00 гривень, металевий молоток, вартістю 80\~гривень, сікатор для дерев, вартістю 80 гривень формений одяг, а саме плащ, чорного кольору, вартістю 80\~гривень, шинель у кількості 2 штуки, одна вартістю 70 грн., на суму 140 гривень, чоловічі сорочки білого кольору та кремового кольору у кількості 8 штук, одна вартістю 60 гривень, на суму 480\~гривень, краватки у кількості 5 штук, чорного кольору від форменого одягу, вартістю 30\~гривень, на суму 150\~гривень, зимову чоловічу шапку з цигейки, вартістю 100\~грн., рюкзаки у кількості 2 штуки, зеленого кольору, виготовлені з брезенту, вартість одного згідно висновку експерта №\~8/486 від 22.08.2019 становить 85\~гривень, на суму 170 гривень, кітель від форми морського офіцера у кількості три штуки, один вартістю 100\~гривень, на суму 300\~гривень, чоловічі штани 46-розміру, чорного кольору, у кількості п`ять штук, одні вартістю 60\~гривень, на суму 300\~гривень, фуражку від форменого одягу у кількості 5 штук, одна вартістю 50\~гривень, на суму 250\~гривень, шкіряні формені башмаки чорного кольору, 40-го розміру, вартістю 350\~гривень, шкіряні формені туфлі 40-го розміру, вартістю 250\~гривень, ліхтарик налобний, вартістю 40\~гривень, ручний ліхтарик, вартістю 70\~гривень, фарфорова статуетка у вигляді зображення «Івана Царевича із стрілою та жабою», вартістю 100\~гривень, після чого викрадені речі виніс на подвір`я вищевказаного домоволодіння, а потім шляхом пошкодження замка на вхідних дверях приміщення кухні проник до нього, звідки умисно, таємно з корисливих мотивів викрав, кухонний посуд, а саме: каструлю з нержавіючої сталі, ємністю 2 літри, вартістю 80 гривень, алюмінієвий казан, ємністю 2\~літри, вартістю 90 гривень, газовий балон з редуктором, вартість якого згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019 становить 400 гривень, кухонний ніж, вартістю 30\~гривень, чавунну сковороду, ємністю 1л, вартістю 70 гривень, чавунну сковороду, ємністю 2л, вартістю 90 гривень, лопату, вартістю 80\~гривень, граблі, вартістю 80 гривень, сапу вартістю 70 гривень, а всього викрав майна у позивачки [PERSON] на загальну суму 10017грн. 61коп., чим завдав їй матеріальних збитків на вказану суму. Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлявся. Відповідно до ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Отже, у даному випадку, матеріальна шкода, що підлягає відшкодуванню відповідачем [PERSON] , становить 10017 грн. 17 коп., саме на таку суму він викрав майна у позивачки [PERSON] . Крім того, у зв`язку із вчиненням відповідачем [PERSON] кримінального правопорушення, їй також була завдана моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях та моральних переживаннях, які позначили негативні зміни у її житті, викликали негативні переживання та спогади, насторогу, тривогу, фіксованість уваги на проблемі того, щоб до її домоволодіння знову ніхто не проник, страх залишатися у будинку, психологічний дискомфорт, знижений настрій, порушення сну, неприємні сновидіння, емоційну напругу, почуття образи, обурення, приниженої гідності. Крім того, серед речей, які були викрадені відповідачем, були і такі, що становлять особливу цінність для неї та є сімейною реліквією, а саме форма військово-морського офіцера, що належала її покійному чоловікові. Таким чином, внаслідок суспільно-небезпечних дій [PERSON] їй заподіяні психологічні (моральні) страждання, розмір відшкодування яких, враховуючи характер та обсяг фізичних, душевних, психічних страждань, характеру немайнових втрат, вона оцінює в 20000\~грн. Враховуючи зазначені вище обставини, позивачка просить стягнути з [PERSON] на свою користь грошове відшкодування нанесеної матеріальної шкоди у розмірі 10017\~грн. 61\~коп., а також грошовий еквівалент компенсації нанесеної моральної шкоди у розмірі 20000\~грн. Відповідно до даних протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.02.2020, суддя Придніпровського районного суду м.\~Черкаси Позарецька Світлана Михайлівна, у результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначена для розгляду судової справи № 711/934/20. Ухвалою суду від 18.02.2020 позовну заяву прийнято, відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду у відкритому засіданні за правилами загального позовного провадження. До того ж, сторонам визначено строк для подання заяв по суті справи. На виконання вимог ст. 178 ЦПК України, представником відповідача [PERSON] \~ адвокатом Іващенком\~І.Ю. подано до суду письмовий відзив від 20.12.2020 на позовну заяву та докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову. Так, зазначає, що між ним та відповідачем було погоджено правову позицію, яка полягає у частковому визнанні позову, саме у частині стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 10017\~грн. 61\~коп. У частині стягнення моральної шкоди вимоги не визнаються. Свою позицію обгрунтовує тим, що в якості доказів позивачем було надано тільки один письмовий доказ - вирок Черкаського районного суду від 18.11.2019 по справі №708/1081/19 про обвинувачення [PERSON] у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст. 185 КК України. У вищевказаному вироку нічого не вказано, що у позивача позначилися негативні зміни у її житті, виникли негативні переживання та спогади, насторога, тривога, фіксованість уваги на проблемі того, щоб до її домоволодіння знову ніхто не проник, страх залишатися в будинку, психологічний дискомфорт, знижений настрій, порушення сну, неприємні сновидіння, емоційну напругу, почуття образи, обурення, приниженої гідності. З цього приводу позивачка не зверталася до психолога або психіатра за медичною допомогою, або до сімейного лікаря, тобто взагалі не надано жодного доказу душевних переживань. Отже, у суду немає ex officio обов`язку самостійно одержати з поданих йому матеріалів усю необхідну доказову інформацію, яка стосується справи. Покладення на суд такого обов`язку наділяло б суд невластивою йому слідчою функцією і порушувало б засади змагальності. Тому про належність матеріалу як доказу певних обставин, на які посилається учасник, має заявляти цей учасник. У суду натомість є обов`язок оцінити матеріал принаймні як доказ тих обставин, на підтвердження яких учасник послався на цей матеріал. Крім того, зазначає, що у справі №708/1081/19 про обвинувачення [PERSON] у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст. 185 КК України, як на досудовому слідстві так і на судовому слідстві не призначалася психологічна експертиза з питання, визначенню розміру завданої [PERSON] , немайнової (моральної) шкоди внаслідок вчинення відносно неї кримінального правопорушення. Підсумовуючи вищевикладене, зазначає, що позивачем не надано достатніх, достовірних та допустимих доказів душевних переживань внаслідок злочину, які оцінені в 20000грн., а тому у частині стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] грошового еквіваленту компенсації нанесеної моральної шкоди у розмірі 20\~000\~грн. просив відмовити у повному обсязі та поновити строк для подачі відзиву, який був пропущений з поважних причин. 11.01.2021 позивачка [PERSON] подала письмову відповідь на відзив від 06.01.2021 в якій зазначено, що ні відповідачем [PERSON] , ні його представником - адвокатом Іващенком\~І.Ю. не було надано жодного документального підтвердження поважної причини пропущення встановленого судом строку подачі відзиву. Також, доручення для надання безоплатної правової допомоги №\~523, видане Кропивницьким місцевим центром з надання безоплатної правової допомоги з адвокатом Іващенком І.Ю. було заключене з [PERSON] лише 08.12.2020, після спливу всіх процесуальних строків подачі відзиву. Відсутність законного представника жодним чином не впливала на можливість відповідача [PERSON] подачі відзиву на позовну заяву у встановлені судом строки особисто. Крім того, на підтвердження власних позовних вимог щодо завдання моральної шкоди протиправними діями [PERSON] , зокрема шкоди здоров`ю, наявні документальні матеріали, а саме Довідка КУ Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Черкаської обласної ради №852 від 18.10.2018, видана [PERSON] , 1959\~року народження, за фактом звернення 12.03.2018 до закладу екстреної медичної допомоги, з діагнозом: астено-невротичний синдром, симптоматична гіпертензія АТ 180/90. Інші факти звернень до КУ Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Черкаської обласної ради протягом 2018\~-\~2019 років за наданням допомоги не видається за можливе, оскільки реєстр звернень зберігається протягом року. До того ж, після вищезазначених подій, а саме крадіжки її особистого майна, протягом 2018\~року по даний час вона перебуває на амбулаторному лікуванні у сімейного лікаря, що підтверджується особистою медичною карткою. Проходження додаткових експертиз у зв`язку зі епідемічною ситуацією, яка склалася через пандемію коронавірусної інфекції COVID-19, визваною коронавірусом SARS-CoV-2 та станом здоров`я, вважає недоцільним. Виходячи з викладеного, вважає відзив на позовну заяву таким, що поданий після спливу встановлених судом та передбачених законодавством процесуальних строків, а отже право на вчинення процесуальної дії втраченим. Заяви та доводи представника відповідача - адвоката Іващенка І.Ю., щодо наявності підстав поновлення пропущеного строку подачі відзиву, заяви про призначення психологічної експертизи, вважає необгрунтованими та такими, що не мають документального підтвердження. 02.02.2021 у підготовчому засіданні судом поновлено відповідачу строк на подачу відзиву та прийнято відзив. Крім того, ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Іващенка І.Ю. про призначення по даній справі судово-психологічної експертизи. До того ж, ухвалою суду від 02.02.2021 закрито підготовче засідання по справі та призначено її до судового розгляду по суті. 24.02.2021 представником відповідача [PERSON] адвокатом Іващенком\~І.Ю. подано до суду письмові заперечення на відповідь на відзив, у порядку ст.\~180 ЦПК України та клопотання про поновлення строку на подачу заперечення на відповідь на відзив у зв`язку з карантинними обмеженнями. Так, зазначає, що у своїй відповіді на відзив позивачка просить долучити до матеріалів справи довідку КУ «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Черкаської обласної ради №852 від 18.10.2018 на одному аркуші. Між тим, вона не надала обґрунтувань, чому саме з моменту звернення до суду, а саме 07.02.2020, тільки 06.01.2021 разом з відповіддю на відзив заявлено клопотання про доручення письмового доказу. За таких обставин, відсутні поважні причини поновлення строку на подачу доказів. Крім того, вказує, що злочин його довірителем було скоєно 25.02.2018, а позивачка викликала швидку аж 12.03.2018, тобто через 15 днів. Таким чином, позивачкою не надано доказів страждань та причинно-наслідкового зв`язку щодо дій відповідача, тому на думку відповідача не доведено факту заподіяння моральної шкоди. У судовому засіданні позивачка [PERSON] та її представник адвокат Тептюк\~М.П. підтримали позовні вимоги та просили задовольнити у повному обсязі на підставі обгрунтування, що наведене у позовній заяві та відповіді на відзив, а також з урахуванням доказів, які додані до них. У судовому засіданні представник відповідача [PERSON] адвокат Іващенко\~І.Ю. зазначив, що відповідач [PERSON] частково визнає позовні вимоги, а саме у частині стягнення з нього завданої матеріальної шкоди у розмірі 10017\~грн. 61 коп. Що стосується вимог про стягнення моральної шкоди, то у цій частині просив відмовити, оскільки відсутні належні докази того, що саме дії [PERSON] завдали моральну шкоду позивачці [PERSON] , тобто відсутній причинно-наслідковий зв`язок між протиправними діями [PERSON] та наслідками для [PERSON] . До того ж, позивачем не надано розрахунку розміру моральної шкоди. У судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, хоча про час, дату та місце проведення розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Під час за сідання 02.02.2021р. заявив про розгляд справи за його відсутності. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, вироком Черкаського районного суду Черкаської області від 18.11.2019 по справі №\~708/1081/19 визнано [PERSON] винуватим у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.185 КК України і призначено йому покарання у виді чотири роки позбавлення волі. Вказаний вирок набрав законної сили 19.12.2019. Так, під судового розгляду кримінального провадження було встановлено, що [PERSON] , будучи раніше судимим за вчинення корисливих злочинів, на шлях виправлення не став та повторно вчинив нові корисливі злочини. Так, він повторно, 25.02.2018 протягом дня, з метою крадіжки чужого майна, шляхом зрізу навісних скоб з вхідних дверей житлового будинку, що належить [PERSON] , але за яким доглядає та користується мати останньої [PERSON] , та яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , проник до нього, звідки умисно, таємно з корисливих мотивів викрав електронасос марки «Фонтан», вартістю 350грн., електросоковижималку «Родничок», вартість якої згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019р. становить 798,33 гривні, пилосос «Тайфун», вартість якого згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019р. становить 459,33 гривні, ручний автомобільний пилосос, вартістю 150 гривень, двомісну палатку «Утро», вартість якої згідно висновку експерта № 8/486 від 22.08.2019р. становить 733,33грн., електричний радіо-будильник вартістю 80грн., телевізор марки «Фотон-31 ТБ», вартість якого згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019р. становить 216,66грн., касетний магнітофон марки «Весна М-212 04», вартість якого згідно висновку експерта № 8/486 від 22.08.2019р. становить 363,33грн., радіоприймач «VEF-202», вартість якого згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019р. становить 156,66грн., газовий балон, вартість якого згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019р. становить 316,66грн., теплицю, вартістю 150 гривень, електрокамін, вартістю 130 гривень, колун, вартість якого згідно висновку експерта № 8/486 від 22.08.2019р. становить 250грн., ручну болгарку, вартістю 250гривень, електронно-механічні кварцеві часи, вартістю 40грн., електрофон побутовий дорожній «Гном», вартість якої згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019р. становить 123,33грн., термос з нержавіючої сталі «Темет», ємністю 2\~літри, вартістю 80 гривень, фен побутовий «Аєліта-2», вартість якого згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019р. становить 116,66 гривень, магнітофон марки «Весна-202», вартістю 100 гривень, електропраску «УТ», вартість якої згідно висновку експерта №\~8/486 від 22.08.2019 становить 116,66\~гривень, ваги побутові, вартість яких згідно висновку експерта 8/486 від 22.08.2019р. становить 170гривень, електрощітка, вартістю 70 гривень, пилосос «Ветерок-2», вартість якого згідно висновку експерта № 8/486 від 22.08.2019р. становить 100 гривень, електрокип`ятильник «Спутник», вартістю 30\~гривень, замок накладний циліндрований, вартістю 80\~гривень, електрокофемолку «Єлмаз», вартістю 150 гривень, електрозбивалку «Страуме», вартістю 250 гривень, електропраску побутову з електрорегулятором, вартість якої згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019р. становить 116,66\~гривень, сокиру, вартість якої згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019р. становить 140,00\~гривень, металевий молоток, вартістю 80 гривень, сікатор для дерев, вартістю 80 гривень формений одяг, а саме плащ, чорного кольору, вартістю 80 гривень, шинель у кількості 2 штуки, одна вартістю 70\~грн., на суму 140 гривень, чоловічі сорочки білого кольору та кремового кольору у кількості 8 штук, одна вартістю 60 гривень, на суму 480 гривень, краватки у кількості 5 штук, чорного кольору від форменного одягу, вартістю 30гривень, на суму 150\~гривень, зимову чоловічу шапку з цигейки, вартістю 100грн., рюкзаки у кількості 2 штуки, зеленого кольору, виготовлені з брезенту, вартість одного згідно висновку експерта № 8/486 від 22.08.2019р. становить 85гривень, на суму 170 гривень, кітель від форми морського офіцера у кількості три штуки, один вартістю 100 гривень, на суму 300 гривень, чоловічі штани 46-розміру, чорного кольору, у кількості п`ять штук, одні вартістю 60 гривень, на суму 300 гривень, фуражку від форменого одягу у кількості 5 штук, одна вартістю 50 гривень, на суму 250 гривень, шкіряні формені башмаки чорного кольору, 40-го розміру, вартістю 350 гривень, шкіряні формені туфлі 40-го розміру, вартістю 250 гривень, ліхтарик налобний, вартістю 40 гривень, ручний ліхтарик, вартістю 70\~гривень, фарфорова статуетка у вигляді зображення «Івана Царевича із стрілою та жабою», вартістю 100\~гривень, після чого викрадені речі виніс на подвір`я вищевказаного домоволодіння, а потім шляхом пошкодження замка на вхідних дверях приміщення кухні проник до нього, звідки умисно, таємно з корисливих мотивів викрав, кухонний посуд, а саме: каструлю з нержавіючої сталі, ємністю 2 літри, вартістю 80 гривень, алюмінієвий казан, ємністю 2 літри, вартістю 90 гривень, газовий балон з редуктором, вартість якого згідно висновку експерта №8/486 від 22.08.2019р. становить 400\~гривень, кухонний ніж, вартістю 30гривень, чавунну сковороду, ємністю 1л, вартістю 70 гривень, чавунну сковороду, ємністю 2л, вартістю 90 гривень, лопату, вартістю 80 гривень, граблі, вартістю 80\~гривень, сапу, вартістю 70 гривень, а всього викрав майна у потерпілої [PERSON] на загальну суму 10017грн. 61коп., чим завдав їй матеріальних збитків на вказану вище суму. У судовому засіданні [PERSON] свою вину у пред`явленому йому обвинуваченні визнав повністю, щиро розкаявся. Цивільний позов не заявлявся. Як визначено ст. 55 Конституції України та ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст.\~5 ЦПК України). Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч.\~3, 4 ст.\~77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.\~2 ст.\~78 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Цивільне процесуальне законодавство закріплює положення щодо того, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. При цьому жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України). Як визначено статтею 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У ч. 2 ст. 16 ЦК України визначені способи здійснення захисту цивільних справ та інтересів судом. До них належать: 1) визнання права; 2)\~визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7)\~припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9)\~відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно із ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Частиною 7 статті 128 КПК України визначено, що особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч.1 ст. 22 ЦК України). Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав (ч.1 ст. 23 ЦК України). Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоди визначені статтями 1166 та 1167 ЦК України. Відповідно до положень статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом. Частина друга статті 1166 ЦК встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, тобто особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини. Частиною 1 статті 1177 ЦК України визначено, що шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Як роз`яснено у п. 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 №\~6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, обов`язковому доказуванню під час вирішення спору про відшкодування шкоди підлягають наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вина останнього в її заподіянні. Відсутність хоча б одного із цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. З`ясуванню підлягає підтвердження факту заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або шкоди немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі, чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та, з чого він, при цьому, виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому, такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою полягає в тому, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Беззаперечним є той факт, що [PERSON] своїми протиправними діями вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане із проникненням у житло. З`ясувавши обставини справи, суд вважає, що позовні вимоги у частині стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивачки [PERSON] матеріальної шкоди у розмірі 10017\~грн. 61\~коп. підлягають до задоволення. При цьому, розмір шкоди встановлено під час розгляду кримінального провадження, не оспорюється відповідачем і визнання ним позову в цій частині прийнято судом, відповідно до ст. 206 ЦПК України. Що стосується відшкодування позивачці моральної шкоди, то суд приходить до наступного: особа має\~право на\~відшкодування моральної\~шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав. Моральна\~шкода полягає: у\~фізичному болю\~та стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з каліцтвом\~або іншим\~ушкодженням здоров`я; у\~душевних стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з протиправною\~поведінкою щодо\~неї самої,\~членів її\~сім`ї\~чи близьких\~родичів; у\~душевних стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~із знищенням\~чи пошкодженням\~її майна; у\~приниженні честі\~та гідності\~фізичної особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної або\~юридичної особи. Моральна\~шкода відшкодовується\~грішми,\~іншим майном\~або в\~інший спосіб. Розмір\~грошового відшкодування\~моральної шкоди\~визначається судом\~залежно від\~характеру правопорушення,\~глибини фізичних\~та душевних\~страждань,\~погіршення здібностей\~потерпілого або\~позбавлення його\~можливості їх\~реалізації,\~ступеня вини\~особи,\~яка завдала\~моральної шкоди,\~якщо вина\~є підставою\~для відшкодування,\~а також\~з урахуванням\~інших обставин,\~які мають\~істотне значення.\~При визначенні\~розміру відшкодування\~враховуються вимоги\~розумності і\~справедливості. Моральна\~шкода відшкодовується\~незалежно від\~майнової шкоди,\~яка підлягає\~відшкодуванню,\~та не\~пов`язана\~з розміром\~цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 23 ЦК України). Згідно із\~п.\~3\~постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~судову практику\~в справах\~про відшкодування\~моральної (немайнової)\~шкоди» від\~31.03.1995\~№\~4, під моральною шкодою належить розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Вона може проявлятися у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Як передбачено\~ч.\~1\~та п.1\~ч.2\~ст.\~1167\~ЦК України,\~моральна шкода,\~завдана фізичній\~або юридичній\~особі неправомірними\~рішеннями,\~діями чи\~бездіяльністю,\~відшкодовується особою,\~яка її\~завдала,\~за наявності\~її вини,\~крім випадків,\~встановлених частиною\~другою цієї\~статті. Моральна\~шкода відшкодовується\~незалежно від\~вини органу\~державної влади,\~органу влади\~Автономної Республіки\~Крим,\~органу місцевого\~самоврядування,\~фізичної або\~юридичної особи,\~яка її\~завдала: якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Суд вважає, що зазначені позивачкою обставини свідчать про те, що їй завдано моральних страждань, яких вона зазнала внаслідок протиправних дій відповідача [PERSON] , що мали місце 25.02.2018, зокрема, - вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, тобто таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаного із проникненням у житло. Вирішуючи питання про розмір моральної шкоди, суд виходить з того, що сума моральної шкоди 20000\~грн. 00\~коп., яка заявлена позивачкою [PERSON] - є явно завищеною та такою, що не відповідає моральним стражданням та переживанням, яких вона зазнала внаслідок протиправних дій відповідача [PERSON] . Крім того, суд враховує характер, обсяги та тривалість психологічних страждань, яких зазнала [PERSON] внаслідок протиправних дій [PERSON] ; переживання позивача з приводу викрадення відповідачем належного їй майна, позбавлення права користуватися викраденим майном. На думку суду, у цій частині позов підлягає до часткового задоволення, тобто на суму 5000\~грн. 00\~коп., який є справедливим, розумним і виваженим. В іншій частині позову [PERSON] необхідно відмовити. При цьому, на думку суду, твердження відповідача та його представника про відсутність підстав для задоволення вимог щодо відшкодування моральної шкоди, не знайшли свого підтвердження під час вирішення спору. Крім того, суд вважає належним та допустимим доказом надання позивачем в обґрунтування обставин завданої їй злочинними діями відповідача моральної шкоди факт звернення до лікаря з приводу гіпертонічного кризу, як такого, що був наслідком подій крадіжки належного їй майна, що підтверджується довідкою №852 від 18.10.2018р., наданою КУ «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Черкаської обласної ради». Ця довідка прийнята судом, оскільки надана до суду позивачем у спосіб, порядку та строки, відповідно до вимог ЦПК України. Щодо розподілу судових витрат, то відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1\~січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 становить 2102 гривень. Разом з тим, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення; Таким чином, позивачка [PERSON] при зверненні до суду з цим позовом судовий збір не сплачувала, оскільки у неї наявна пільга щодо сплати судового збору, передбачена п.\~6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Частиною 6 статті 141 ЦПК України визначено, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Отже, враховуючи ту обставину, що позовні вимоги [PERSON] задоволено частково на суму 15017\~грн. 61\~коп., що становить 50\~% від заявлених вимог, то судові витрати (судовий збір) у розмірі 420\~грн. 40\~коп., слід стягнути з відповідача [PERSON] у дохід держави. На підставі викладеного та

Outcome: partial