Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-03 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути на її користь з відповідачки 26954,00 гривень у відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири. Позовні вимоги обґрунтовує доводами про наявність права на відшкодування вищевказаної суми коштів за наслідками залиття належної їй квартири [ADDRESS] , що сталося з вини відповідачки [PERSON] , яка мешкає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] . Нормативно-правовою підставою для задоволення позовних вимог вказані приписи ст. 22, 1166, 1167, 1192 Цивільного кодексу України.\~ В судовому засіданні представник позивачки [PERSON] позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити у повному обсязі. Відповідачка [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні заперечили проти задоволення позовних вимог позивачки, просили суд відмовити у задоволенні даного позову. У своїх заперечення посилалися на відзив на позовну заяву та заяву пояснення, з яких слідує, що вини відповідачки у підтопленні квартири позивачки немає. За період з 01.04.2020 по 31.01.2021 року відповідачка взагалі не користувалася водою. Акт про залиття складений 15 квітня 2020 року не містить вказівки на конкретну причину залиття та складений без огляду квартири відповідачки. З актом вона не ознайомлювалася та його не підписувала, а тому такий акт не може бути належним та допустимим доказом заподіяння відповідачкою майнової шкоди. Крім того, позивачка не врахувала, що на другому поверсі є сусідні квартири, які користуються послугами ВУВКГ і від яких можливо вода могла потрапити поміж бетонні перекриття до квартири позивачки, або через стояк загального водопостачання. Вважають, що підтоплення квартири позивачки, якщо таке було, то\~ воно належним чином не зафіксовано.\~\~\~ За клопотаннями представника позивача [PERSON] , та відповідачки [PERSON] судом було допитано свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що його знайшла позивачка і повідомила, що її підтопили, але коли він зайшов у квартиру [PERSON] , то квартира була сухою. Заходив працівник поліції, задав декілька питань і пішов.\~ Свідок [PERSON] суду пояснив, що у квартирі відповідачки ніхто не проживає. Щодо підтоплення квартири позивачки він пояснити нічого не може. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона проживає у квартирі її матері [PERSON] . Затоплення квартири було не вперше, а вже всьоме. Вона не ночувала у квартирі, оскільки пекла паски з мамою. Вранці, повернувшись до квартири, побачила, що квартиру підтоплено. Вона відразу звернулася у відповідні інстанції: поліцію, міську раду, УЖКГ, щоб зафіксувати факт підтоплення та пішла до відповідачки за місцем її проживання, оскільки остання мешкає у батьківській хаті. Відповідачка до неї не вийшла, а вийшов її співмешканець, з яким вони поїхали подивитися їх квартиру. Співмешканець відкрив квартиру відповідачки, але не впустив туди нікого і повідомив, що у нього все в порядку. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не проводилось. Заслухавши пояснення представника позивачки, відповідачки, її представника та свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (Договір купівлі-продажу від 01.07.2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Гелеван С.І. та зареєстрований у реєстрі за № 6072, а.с. 9, 10). Згідно записам у будинковій книзі (а.с. 20-23), мешканцями вищевказаної квартири є [PERSON] донька позивачки (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , свідоцтво про шлюб, а.с. 18, 19) та її малолітній син [PERSON] , [INFO] . Відповідачці [PERSON] належить на праві приватної власності квартира [ADDRESS] (Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №209438117 від 19.05.2020 р., а.с.11, 12). Як свідчать матеріали справи, зокрема акт обстеження житлово-побутових і матеріальних умов громадянки [PERSON] , мешканки [ADDRESS] , складений депутатом Хустської міської ради Пригара І.Д. 15 квітня 2020 року, талон-повідомлення Єдиного обліку № 2395 про прийняття і реєстрацію заяви та відповідь начальника Хустського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області від 17 квітня 2020 року за № 5118/106/28-1/2020, залиття квартири позивачки [PERSON] сталося 15 квітня 2020 року о 08 год. 00 хв. з квартири, яка знаходиться поверхом вище і належить відповідачці [PERSON] . Причиною підтоплення, зі слів опитаного співмешканця відповідачки - [PERSON] було пошкодження шлангу від пральної машини внаслідок надмірного тиску води у ньому. (а.с. 13-15). Актом обстеження квартири [ADDRESS] щодо підтоплення від 17 квітня 2020 року, складеного комісією УЖКГ, стверджено факт підтоплення двокімнатної квартири [PERSON] , яка знаходиться на першому поверсі багатоквартирного житлового будинку. У результаті підтоплення в коридорі, санвузлі, на кухні та суміжній з нею житловій кімнаті квартири, зі стелі, яка улаштована з гіпсокартонних листів із вмонтованими точковими світильниками та люстрою, по стінах стікає вода на підлогу. Електропостачання вимкнуто. Причиною підтоплення зі слів мешканки квартири [PERSON] є безвідповідальне ставлення мешканки квартири [ADDRESS] поверхом вище, яка при проведенні процесу миття білизни в пральній машині гнучкий шланг водовідведення вставляє у ванну або унітаз, не фіксуючи його і залишає без нагляду. У результаті цього гнучкий шланг падає на підлогу і відповідно витік води з нього призводить до підтоплення. На час обстеження мешканка квартири [ADDRESS] відповідачка [PERSON] була відсутня, на телефонні дзвінки не відповідала. (а.с. 16, 17). Згідно із даними звіту про визначення розміру матеріальної шкоди частини житлової двокімнатної квартири, що знаходиться на першому поверсі двоповерхового будинку за адресо: [ADDRESS] , спричиненої затопленням квартирою [ADDRESS] , що розташована поверхом вище (а.с. 26-58), вартість збитків, понесених внаслідок підтоплення у вигляді відновлювального ремонту приміщень в житловій квартирі [ADDRESS] , складає 26954,00 гривень. Приймаючи до уваги вищевказані фактичні обставини справи суд виходить з того, що згідно з положеннями ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною першою ст. 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається у ст. 16 Цивільного кодексу України . За змістом п.8 частини другої ст. 16 Цивільного кодексу України, одним із способів захисту порушеного права є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно з частиною першою статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Частиною першою статті 1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166\~ Цивільного кодексу України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Відповідно до положень ст.1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , позивачці завдано майнову шкоду на суму 26954,00 гривень, а доказів щодо заподіяння шкоди та її вартісного розміру відповідачкою не спростовано. Вищевказані фактичні обставини по справі повністю доведено позивачкою і не спростовано відповідачкою, що є підставою для стягнення з відповідачки на користь позивачки встановленої та обґрунтовано доведеної в ході судового розгляду суми коштів у відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири.\~ Також з відповідачки підлягають стягненню витрати, пов`язані із залученням експерта для визначення загальної суми збитків, завданих позивачці внаслідок залиття кватири у сумі 2000,00 грн. (рахунок та квитанція, а.с. 24, 25). Судові витрати по справі у сумі 840,80 грн. (судовий збір сплачений згідно квитанції, а.с. 2) підлягає стягненню з відповідачки на корить позивачки відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України. На підставі наведеного,

Outcome: approved