Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-01 00:00:00

Позивачка в позові вказує, що з відповідачем зареєстрували шлюб 15 липня 2017 року у Калинівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 107. Від сумісного проживання мають малолітню дочку - [PERSON], [INFO]. Даний шлюб виявився невдалим, сімейні стосунки не склались через відсутність взаєморозуміння та різні погляди на життя. По цій причині у них часто виникали сварки та конфлікти. Вважає, що сім'я розпалась остаточно і не може бути збережена. Тому звертається до суду з даним позовом. Позивачка [PERSON] до розгляду справи по суті в судовому засіданні подала заяву, в якій просить розгляд по справі проводити в її відсутність, позовні вимоги підтримує повністю. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище «[PERSON]». Відповідач [PERSON] до розгляду справи по суті в судовому засіданні подав заяву, в якій просить розгляд справи проводити за його відсутності, проти позовних вимог, заявлених позивачкою не заперечує. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб. Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши матеріали справи, суд вважає за необхідне позов задовольнити з таких підстав. Так, позивачка з відповідачем зареєстрували шлюб 15 липня 2017 року у Калинівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 107. Від сумісного проживання мають малолітню дочку - [PERSON], [INFO]. Одруження виявилось невдалим. З січня 2019 року сторони проживають окремо, подружніх стосунків не підтримують, не спілкуються, не ведуть спільного бюджету. Подальше збереження сім'ї неможливе. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що сім'я сторін розпалась остаточно і її подальше збереження буде суперечити інтересам сторін, тому позов підлягає задоволенню. Окрім того, відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, тому суд вважає за можливе після розірвання шлюбу позивачку надалі іменувати прізвищем - «[PERSON]». Питання щодо розподілу судових витрат між сторонами суд вважає необхідним вирішити у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved