Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-17 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою в якій просить визначити їй додатковий строк тривалістю 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки вона є спадкоємицею першої черги за законом, але у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, в зв`язку з поганим станом здоров`я, загостренням давньої хвороби - гострого панкреатиту, великими незручностями виїзду з міста, перетину кордону та виїзду на територію України, внаслідок чого вона не могла перетнути КПВВ. Ухвалою судді Володарського районного суду Донецької області від 28.10.2019 року по вищевказаній цивільній справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження на підготовче судове засідання. Крім цього, відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Копія зазначеної ухвали була надіслана сторонам. Також відповідачу та третій особі разом з ухвалою надіслано копію позовної заяви з доданими до неї документами. Стороною відповідача у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву не подано. Інших клопотань учасниками судового розгляду не заявлено. Ухвалою Володарського районного суду Донецької області від 28.11.2019 року підготовче провадження закрито та справа призначена до судового розгляду по суті. Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася. Про дату, час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином. В матеріалах справи від позивачки наявна письмова заява, в якій остання просить справу розглянути у її відсутність. Представник відповідача Нікольської селищної ради Нікольського району Донецької області - селищний голова Мендрин О.Ю. в судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Надав суду письмову заяву, в якій просив справу розглянути на розсуд суду у відсутність представника селищної ради. Представник третьої особи Нікольської державної нотаріальної контори - Ушкало М.К. у судове засідання не з`явилася. Про дату, час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Надала суду письмову заяву, в якій просила справу розглянути у її відсутність. Згідно ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Визнаючи наявні матеріали про права та взаємини учасників справи достатніми, суд розглянув справу в порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу технічними засобами у відсутність нез`явившихся учасників справи. Розглянувши письмові заяви позивачки, представника відповідача та представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, письмові докази, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з огляду на наступне. Так, судом встановлено, що згідно посвідки про народження серії [NUMBER] [PERSON] народилася [INFO] та її матір`ю зазначена [PERSON] , про що зроблено відповідний запис № 829. Відповідно до Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00022560434 від 09.04.2019 року [PERSON] 25.01.1969 року зареєструвала шлюб з [PERSON] та після реєстрації шлюбу їй присвоєно прізвище « [PERSON] », про що зроблено відповідний актовий запис № 2. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 09.04.2019 року [PERSON] померла [INFO] у віці 94 років в с. Грабське Амвросіївського району Донецької області, про що зроблено відповідний актовий запис № 82. Відповідно до довідки № 0000364686/20294 від 12.10.2017 року [PERSON] взята на облік, як внутрішньо переміщена особа та її фактичне місце проживання/перебування зареєстровано за адресою: [ADDRESS] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.10.2019 року за вих. № 1289/01-16 державний нотаріус Нікольської державної нотаріальної контори Ушкало М.К. відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на недоотриману пенсію, яка зберігається в Мангушському об`єднаному Пенсійному фонді України Донецької області у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини після гр. [PERSON] , яка померла [INFO] . Згідно довідки лікаря [PERSON] від 03.10.2019 року [PERSON] знаходилась на лікуванні в 1 х/в ЦРЛ № 1 м. Донецька з 05.07.2019 року по 05.08.2019 року з діагнозом: гострий панкреатит, набрякова форма. Виписана з відділення 05.08.2019 року. Відповідно до положень ст.ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно положень ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Справи про спадкування за законом мають вирішуватися на основі правил глави 86 ЦК України. Так, відповідно приписів ст. 1258 ЦК України спадкування за законом здійснюється почергово. Статтями 1261-1266 ЦК України визначено п`ять черг спадкування за законом, та спадкування за правом представлення, зокрема ст. 1261 цього Кодексу визначено що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємиць за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємиць, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ст. 1268 ЦК України). Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємиць, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається від часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1 ст. 1272 ЦК України). Частиною третьою ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У відповідності до положень ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 16 ЦК України визначені способи захисту цивільних прав та інтересів судом. Також ст. 4 ЦПК України гарантовано право особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно правового змісту положень ст.ст. 12, 81, 82 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Як встановлено судом, і це підтверджується наданими стороною позивача доказами, [INFO] відкрилася спадщина після смерті [PERSON] . Місцем відкриття спадщини є с. Грабське Амвросіївського району Донецької області, тобто останнє місце проживання спадкодавця. Позивачка є донькою померлої [PERSON] , а тому вона у відповідності до положень ст. 1261 цього Кодексу є спадкоємцем першої черги спадкування за законом. Позивачка не може вважатися такою, що прийняла спадщину після смерті матері, оскільки на час смерті останньої постійно не проживала разом з нею за місцем її реєстрації, та у строк визначений статтею 1270 ЦК України (протягом шести місяців) не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином позивачка пропустила строк визначений статтею 1270 ЦК України (шість місяців) для прийняття спадщини (подачі відповідної заяви нотаріусу) після смерті спадкодавця (матері). Відмовляючи в задоволенні позову, суд виходить з того, що стороною позивача пред`явлено позовні вимоги до особи, яка не має відповідати за позовом, тобто до неналежного відповідача по справі. З цього приводу суд вважає за необхідне зазначити наступне. Так, відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) (435-15), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відповідно до ст. 1277 ЦК України, є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Як встановлено судом, відомості щодо осіб, які прийняли спадщину після смерті матері позирвачки, у суду відсутні, в зв`язку з чим остання мала пред`явити позовні вимоги до органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, тобто відповідної територіальної громади в с. Грабське Авмросіївського району Донецької області. З огляду на вищевказане, беручи до уваги, що позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, а клопотань з боку позивачаки про заміну неналежного відповідача на належного під час підготовчого провадження не заявлялося, суд відмовляє в задоволенні позову до відповідача - Нікольської селищної ради Нікольського району Донецької області. Між тим розглядаючи справу повно та всебічно, даючи оцінку всім обставинам справи, зокрема поважності причин пропуску строку звернення позивачки до органу нотаріату з заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, на які позивачка посилається, як на підставу задоволення позовних вимог слід зазначити наступне. Так, згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Як зазначалося вище, спадщина після смерті матері позивачки відкрилася в день її смерті, а саме [INFO] . Саме з цього часу почався перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини позивачкою, як спадкоємицею за законом, передбачений ст. 1270 ЦК України. Граничний термін подачі позивачкою нотаріусу заяви про прийняття спадщини в порядку передбаченому ст. 1269 ЦК України закінчився 15.07.2019 року. Позивачка в своїх поясненнях в позовній заяві, посилається на обставини, за яких вона, в період часу з 15.01.2019 року по 15.07.2019 року, не мала можливості звернутися до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, оскільки вона знаходилась на лікуванні та у зв`язку зі станом здоров`я не спроможна була чекати у чергах на КПВВ по 10 годин та в обґрунтування зазначених обставин надає довідку лікаря ЦРЛ № 1 м. Донецька, щодо знаходження її на лікуванні в період з 05.07.2019 року по 05.08.2019 року. Проте, суд вважає, що тривалість місячного строку лікування протягом шестимісячного періоду, на протязі якого позивачка мала звернутися до нотконтори із заявою про прийняття спадщини не є поважною причиною пропуску останньою строку для подачі зазначеної заяви, оскільки у позивачки було ще п`ять місяців для реалізації наданого їй законом права. Доказів того, що позивачка не мала змоги звернутися до нотаріуса в період часу з 15.01.2019 року по 05.07.2019 року, суду не надано та матеріали справи не містять. Інших поважних причин пов`язаних з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для позивачки на подачу нотаріусу відповідної заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк після відкриття спадщини, позивачкою не зазначено. Між тим слід зазначити, що позивачка, будучі обізнаною про смерть спадкодавця, в період часу з 15.01.2019 року по 15.07.2019 року не вжила жодних дій спрямованих на прийняття спадщини, тим паче, що її лікування почалось за 10 днів до закінчення строку для подачі заяви до нотконтори, що також дає суду підстави вважати, про відсутність у неї обставин пов`язаних з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами на вчинення дій щодо прийняття спадщини. Таким чином, враховуючи, що причин пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами в прийнятті позивачкою спадщини після смерті спадкодавця судом не встановлено, а тому, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову і з цих підстав слід відмовити. Крім цього, на підставі ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що позивачці в задоволенні її позовних вимог відмовлено у повному обсязі, суд вважає, що сплачені нею при зверненні до суду судові витрати у виді суми судового збору в розмірі 768,40 грн. відшкодуванню на її користь з боку відповідача не підлягають. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed