Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-03 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача Київської міської ради про визнання права власності у порядку спадкування, мотивуючи свої вимоги тим, що 23.01.1969 року Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім'ї був зареєстрований шлюб між нею та [PERSON] Від цього шлюбу у них народилося двоє дітей - донька [PERSON] та син [PERSON] На підставі ордеру №157100 від 10.04.1971 року їх родині була надана трьохкімнатна квартира [ADDRESS]. Дана квартира знаходиться в ЖБК «Автомобіліст». [INFO] її чоловік - [PERSON] помер. Позивачка звернулася до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а їх діти, із заявами про відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON], але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка, оскільки право власності на квартиру не зареєстровано в установленому законом порядку. На підставі викладеного, позивачка звертається до суду з даним позовом, в якому просить суд визнати за нею право власності на квартиру [ADDRESS], у порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] У судове засідання позивачка не з'явилася, надала до суду заяву з проханням розглядати справу у її відсутність, повністю підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити. Представник відповідача - Київської міської ради - у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду письмові пояснення, в яких також просив розглядати справу в його відсутність, а також прийняти рішення згідно чинного законодавства. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника відповідача, за наявних у справі матеріалів. Представник третьої особи - Головного територіального управління юстиції у м. Києві - у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду письмові пояснення, в яких також просив розглядати справу в його відсутність, а також ухвалити рішення згідно чинного законодавства. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів. Представник третьої особи - ЖБК «Автомобіліст» у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності третьої особи, за наявних у справі матеріалів. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності третьої особи, за наявних у справі матеріалів. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлено, що 23 січня 1969 року Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім'ї був зареєстрований шлюб між позивачкою та [PERSON] (а.с.6) Від шлюбу у них народилося двоє дітей - донька [PERSON] та син [PERSON] На підставі ордеру №157100 від 10.04.1971 року їх родині була надана трьохкімнатна квартира [ADDRESS] (а.с. 7). Дана квартира знаходиться в ЖБК «Автомобіліст». Згідно довідки ЖБК «Автомобіліст» за № 91/17 від 20.06.2017 року [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а.с.9). [PERSON] є членом ЖБК «Автомобіліст» з 23.03.1971 року останній у повному обсязі сплатив пайовий внесок за квартиру в розмірі 5 561 рублів (а.с.9). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме, на квартиру [ADDRESS], що належить на праві власності померлому. Після смерті чоловіка у встановлений законом строк позивачка звернулася до державного нотаріуса П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого чоловіка, а їх діти, треті особи у справі, [PERSON] та [PERSON] із заявами про відмову у прийнятті спадщини після смерті їх батька. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є його дружина - позивачка по справі, яка проживали та була зареєстровані разом із спадкодавцем за адресою: [ADDRESS] (а.с.12). Даний факт підтверджується довідкою, виданою ЖБК «Автомобіліст» від 25.07.2017 року за № 108/17. Як встановлено при розгляді справи, належність померлому [PERSON] спадкового майна підтверджується належними письмовими доказами, зокрема, ордером на жиле приміщення та довідкою № 91/17 від 20.06.2017 року. Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України. З положень статті 1261 ЦК України, вбачається, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Враховуючи вищевикладене та вимоги діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню у повному обсязі, оскільки факт належності спадкового майна померлому знайшов своє підтвердження у судовому засіданні, інших спадкоємців під час розгляду справи не встановлено, а тому позов є підставним та обґрунтованим. На підставі викладеного,

Outcome: approved