Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-28 00:00:00

позивачка звернулась в суд з позовом до відповідачів, який в процесу розгляду справи уточнила та просить зобов`язати відповідачів усунути перешкоди у користуванні нею належною їй власністю шляхом знесення самочинно збудованої будівлі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] під час виконання останніми будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція з розширенням житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок» за їх рахунок. Зобов`язати [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] відновити становище будинку по [ADDRESS] до стану, що існував до порушення, власними силами і за власний рахунок шляхом відновлення фундаменту, капітальних несучих стін, даху. \~ \~ \~ \~Позов мотивує тим, що їй [PERSON] на праві приватної власності належить житловий будинок [ADDRESS] . До листопада 2003 року даний будинок складався з двох частин із окремими входами. Однією частиною будинку, а саме 39/100 володів її батько [PERSON] , другою частиною, а саме 61/100 володіла [PERSON] . На підставі розпорядження Личаківської районної адміністрації № 1219 від 07.11.2003 року частині будинку, що належить [PERSON] був визначений окремий номер 49\\а. Конструктивно будинок [ADDRESS] та [ADDRESS] /а являються одним цілим, мають один фундамент, спільну стіну. Починаючи з 2017 року відповідачі розпочали реконструкцію з розширенням житлового будинку за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок по [ADDRESS] . Ними був повністю зруйнований будинок [ADDRESS] по спільній стіні із належним мені будинком. Наслідком демонтажу спільної стіни, яка не є несучою та фундаменту, що був зруйнований, стало утворення тріщини всередині будинку позивачки. З метою захисту порушених своїх прав позивачка звернулася із заявами про протиправну поведінку відповідачів до наступних органів: - \~ \~ \~ \~Інспекції державної архітектурно-будівельного контролю у м.Львові; - \~ \~ \~ \~Міського голови м.Львова; - Голови Личаківської районної адміністрації м.Львова; В результаті таких звернень інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові була проведена перевірка на вищевказаному об`єкті та було встановлено ряд порушень з боку відповідачів, а саме: проведений демонтаж існуючого житлового будинку на [ADDRESS] та будівельні роботи на об`єкті «Реконструкція з розширенням житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок» здійснені з відхиленням від розробленого робочого проекту, а саме виконано демонтаж капітальних зовнішніх та внутрішніх стін та перегородок, змінену конфігурацію фундаменту існуючого житлового будинку в осях робочого проекту, проведено будівництво фундаменту та цегляної колони в осях робочого проекту, влаштовано вікно в господарському приміщенні в осях робочого проекту. На підставі виявлених порушень, з боку інспекції були винесені приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт, про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Не зважаючи на винесені приписи відповідачі продовжують виконувати будівельні роботи. Будівництво ведеться з грубим порушенням державних будівельних норм, а зокрема недотримані протипожежні та побутові відстані, частина будинку, що будується розміщена на відстані 0,1 м. від межі земельних ділянок, в стіні на межі земельних ділянок облаштовані вікна. Враховуючи вище наведене з метою захисту своїх прав просить позовні вимоги задоволити в повному обсязі. Ухвалою судді від 12 березня 2019 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого судового засідання, визначено відповідачам строк для надання відзиву на позов. 04 квітня 2019 року на адресу суду надійшли письмові заперечення від відповідачів на позовну заяву. Проти позову відповідачі заперечують, вважають, що позовна заява [PERSON] подана безпідставно, доказів, які б стверджували, що саме з вини відповідачів руйнується її будинок позивачем не надано і сам факт руйнації з вини відповідачів одноповерхового будинку [ADDRESS] нічим не підтверджено. Так позивач в обґрунтування своїх позовних вимог сам собі перечить. Перш за все позивач посилається на той факт, що відповідачами був повністю зруйнований будинок [ADDRESS] по спільній стіні із належним їм будинком, хоча не заперечує, що ця стіна не є несучою. Крім того позивач посилається на те, що відповідачі повністю зруйнували старий фундамент і тому в її будинку утворилися тріщини. Докази, які би стверджували руйнацію старого фундаменту позивач не надала, так як таких не існує. На рахунок висновку про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж об`єкта, який був проведений на замовлення позивача, зазначають, що Висновок технічного обстеження проведений поверхнево, так як проектна та робоча документація у замовника відсутня. Попередні обстеження об`єкта не проводились. Дані про геологічні умови на теперішній час відсутні (згідно даних висновку). Експертом не встановлено коли саме з`явились тріщини на будинку [ADDRESS] , до проведення реконструкції будинку [ADDRESS] , чи під час проведення такої на даний час. Експерт у своєму висновку зафіксував, що із сторони фасаду будинку є видимі вертикальні тріщини. В даному випадку експертом не відображено, що ці вертикальні тріщини поширюються вліво по стіні. Якби з виявленими недоліками реконструкції будинку [ADDRESS] тріщини поширювалися вправо, то це б означало, що загроза руйнації одноповерхового будинку [ADDRESS] йде від неправильного будівництва будинку [ADDRESS] , тобто має місце нерівномірна усадка двох будівель. Даний момент взагалі не піддавався дослідженню, а він являється основним доказом протиправних дій відповідачів. Відповідно до представленого суду висновку технічного обстеження будинку [ADDRESS] можна стверджувати, що зазначений будинок не зазнавав ремонту з моменту введення його в експлуатацію, тобто з 1959 року і позивач через суд намагається довести, що у зв`язку з виявленими порушеннями будівельних норм відповідачі повинні компенсувати матеріальні витрати на проведення капітального оновлення будинку позивача. Несучі стіни будинку [ADDRESS] не являються спільними з несучими стінами будинку [ADDRESS] , хоча позивач у своїх скаргах в різні інстанції запевняє зворотне. Так само як позивач посилається на те, що відповідачами був зруйнований основний фундамент під зазначеним старим будинком [ADDRESS] . Дане твердження позивача нічим не підтверджено і являється надуманим. Як вбачається з представлених позивачем до суду матеріалів, такі ніяким чином не підтверджують, що внаслідок проведення реконструкції будинку [ADDRESS] утворилася реальна загроза пошкодження будинку [ADDRESS] . Тобто представленим суду висновком аж ніяк не доводиться причинно-наслідковий зв`язок між реконструкцією і наслідками, які настали для будинку [ADDRESS] , так як даних, які-б свідчили про те, що саме з моменту проведення будь- яких робіт по реконструкції будинку [ADDRESS] , утворились тріщини на будинку [ADDRESS] не має, так само, як не має даних про технічний стан цього будинку до моменту виконання реконструкції будинку [ADDRESS] . З огляду на представлені суду копії акту Інспекції державно-архітектурного будівельного контролю у м. Львові від 8.06.2018 року та копії припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 18.06.2018 року, також не доведено причинно-наслідкового зв`язку між виявленими порушеннями будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті, розташованому по [ADDRESS] з виявленими тріщинами в стіні будинку [ADDRESS] . А з тексту Припису про усунення порушення вимог законодавства, у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил встановлено, що відповідачами головному спеціалісту відділу інспекційної роботи ІДАБК у м. Львові надано для перевірки журнал авторського нагляду за будівництвом з незаповненими до кінця сторінками. Надана копія припису не може являтися належним доказом у справі, так як не містить інформації щодо предмета доказування. На підставі наведеного, просять відмовити в задоволенні позовної заяви в повному обсязі у зв`язку з безпідставністю та необґрунтованістю вимог. 11 квітня 2019 року представником третьої особи в судовому засіданні подано письмові пояснення. У таких зазначають, що Інспекцією неодноразово здійснювались заходи державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті будівництва за адресою: [ADDRESS] . Під час проведення перевірки, з виїздом на місце, візуальним оглядом встановлено, що на об`єкті «Реконструкція - з розширенням житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок», проведено будівництво фундаменту для реконструкції та розширення існуючого житлового будинку. Будівельні роботи не виконуються, об`єкт будівництва не завершений. Під час проведення перевірки, представлено та подано копії документів, а саме декларацію про початок виконання будівельних робіт від 04.08.2015 ЛВ№08215243269 зареєстровану Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області на об`єкт «Реконструкція з розширення житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок», містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, затверджений замовником робочий проект на будівництво об`єкту за класом наслідків (відповідальності) СС1 та категорії складності об`єкта будівництва - II, експертний висновок ДП «Укрдержбудекспертиза» у Львівській області, державний акт на право власності на земельну ділянку від 28.09.2006 р., технічний паспорт, договір дарування. Складено акт перевірки від 30.03.2018 р. Проведено фотофіксацію. В період з 01.06.2018 по 14.06.2018 Інспекцією проведено позапланову перевірку на вищевказаному об`єкті будівництва, за результатами якої складено, акт позапланової перевірки за № 1/337-пп, яким встановлено, що на об`єкті «Реконструкція з розширенням житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок, проведено будівельні роботи, а саме збудовано фундамент, цегляні стіни на рівні першого поверху будинку в осях робочого проекту (Д-Л),(21-31-6), демонтаж існуючого житлового будинку проведено не у повному обсязі в осях робочого проекту. \~ \~ \~ \~ Під час проведеної перевірки також встановлено, що замовниками - гр. [PERSON] , гр. [PERSON] , гр. [PERSON] , проведено демонтаж існуючого житлового будинку на [ADDRESS] та будівельні роботи на об`єкті «Реконструкція з розширенням житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок» з відхиленням від розробленого робочого проекту, а саме виконано демонтаж капітальних зовнішніх та внутрішніх стін та перегородок, змінену конфігурацію фундаменту існуючого житлового-будинку в осях робочого проекту (А-Д) (1-5), проведено будівництво фундаменту та цегляної колони в осях робочого проекту (Л-Е1) (1-31), влаштовано вікно в господарському приміщенні кв. [ADDRESS] по експлікації приміщень 2-81 в осях робочого проекту (Л-К),(6). Під час проведеної перевірки встановлено, що замовниками - гр. [PERSON] , гр. [PERSON] , гр. [PERSON] , не забезпечено здійснення авторського нагляду за будівництвом, до перевірки надано журнал авторського нагляду за будівництвом, який розпочатий 28.05.2015р., пронумерований та прошнурований за кількість сторінок -19, з яких перша та третя сторінки заповнені, у наступних сторінках з другої по дев`ятнадцяту відсутні записи щодо проведення авторського, нагляду за будівництвом, чим порушено ч.3 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність»; п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. N903; ч.1 ст.9 абз.4 ч. 1 ст. ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» та абз. 3 ст. 5 Закону України «Про основи містобудування». Проведено фотофіксацію. За результатами встановлених порушень під час даної перевірки відносно відповідачів складено ряд протоколів, постанов та приписів. Підсумовуючи все вищенаведене, зазначають, що вказані будівельні роботи проводяться відповідачами з порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема, з відхиленням від проектної документації, без документів, які дають право на виконання будівельних робіт, із порушенням вимог ДБН, відтак, підтримують позовну заяву в повному обсязі та вважають, що наявні всі підстави для задоволення такого позову в повному обсязі. 17 квітня 2019 року представник позивача подав заяву про забезпечення позову. Ухвалою суду від 19 квітня 2019 року заяву про забезпечення позову задоволено. В забезпечення позовних вимог заборонено [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] проводити будівельні роботи на об`єкті «Реконструкція з розширенням житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок». 15 травня 2019 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву. Вказує у такому, що позивачем в справах про знесення самочинного будівництва може бути лише відповідний орган державної влади або місцевого самоврядування. Це також підтверджується постановами Верховного Суду: Постанова Великої палати Верховного Суду від 10.04.18 у справі №1519/2-787/11, Постанова Верховного Суду України від 25.05.17 справа №1512/3707/12, Постанова Верховного Суду від 25.07.18 справа №465/7528/16-ц та іншими. Законом не передбачено взагалі такого способу; захисту права фізичної особи знесення самочинної будови. Усі твердження щодо порушення будівельних норм, викладені як позивачем і третьою особою в поясненнях із посиланням на відповідні приписи, протоколи та постанови про адмін правопорушення є припущеннями. Так само безпідставним є і посилання на статтю 391 ЦК України, оскільки відповідачі не чинять жодних перешкод в користуванні та розпорядження позивачу його будинком. Будинок позивача і відповідачів знаходяться за різними адресами, мають окремі входи на подвір`я так і в самі будинки. Враховуючи викладене, просить в задоволенні позовних вимог відмовити. 27 травня 2019 року представником третьої особи подано додаткові письмові пояснення, в яких зазначають, що відповідачами надалі всупереч виданим Інспекцією обов`язковими до виконання приписами про зупинення будівельних робіт, продовжуються будівельні роботи, які як вже зазначалось, ведуться з порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема, з відхиленням від проектної документації, без документів, які дають право на виконання будівельних робіт, із порушенням вимог ДБН, відтак, вважають, що наявні всі підстави для задоволення позову в повному обсязі. В судовому засідання 28 травня 2019 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідачів про скасування заходів забезпечення позову накладених ухвалою від 19 квітня 2019 року. Крім того, ухвалою суду від 28 травня 219 року задоволено клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи. 22 січня 2020 року на адресу суду надійшло клопотання представника позивача про направлення справи на експертизу до іншої експертної установи. 24 лютого 2020 року повторно задоволено клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи. \~ \~ \~ \~19 липня 2021 року на адресу суду надійшов Висновок експерта за результатами проведеної будівельно-технічної експертизи від 14.07.2021 року. \~ \~ \~ \~Також представником відповідачів 24 вересня 2021 року подано доповнення до відзиву на позовну заяву. У такому зазначає, що на замовлення відповідачів 22.12.2020 Львівським науково-дослідним інститутом судових експертиз підготовлено висновок експерта №6371 за результатами проведеного будівельно-технічного дослідження. Вважає, що пошкодження будинку позивачки були зафіксовані ще в 2014 році і пов`язані, як зазначено в обох висновках експертиз, з несвоєчасним проведенням ремонтних робіт по утриманню і догляду за будинком. Звертає увагу суду, що експерт Бочуляк Р.П. формував висновки по результатах зовнішнього і візуального обстеження будинку відповідачів, а експерти ЛНДІСЕ - по результатах обстеження об`єкта на [ADDRESS] безпосередньо на самому об`єкті. З пункту\~5\~резолютивної частини\~висновкуексперта Бочулюка Р.П. вбачається, що ним зроблено припущення про те, що пошкодження будинку позивачки «можуть являтись наслідком проведення будівельних робіт із р конструкції будинку [ADDRESS] ». Всупереч положенням ЦПК України висновок експерта в цій частині не є категоричним. Натомість висновок судових експертів ЛНДІСЕ в цій частині (як і в усіх інших) є категоричний: «наявні пошкодження є наслідком несвоєчасного проведення ремонтних робіт для утримання та догляду за будинком, і не пов`язані з проведенням робіт по реконструкції будинку [ADDRESS] ». Даний факт є досить важливим з огляду на те, чи є причинно-наслідковий зв`язок між проведенням робіт відповідачами і нанесенням цим самим шкоди позивачці. В позовній заяві та письмових поясненнях третьої особи інспекції ДАБК зазначається про притягнення відповідачів до адміністративної відповідальності за порушення у сфері містобудування при будівництві спірного житлового будинку. Так, протягом 2018-2019 років Інспекцією ДАБК було винесено ряд постанов про притягнення до відповідальності відповідачів. Повідомляє, що всі ці постанови скасовані рішеннями судів. Таким чином на даний час немає жодного документа про притягнення відповідачів до відповідальності за порушення містобудівного законодавства під час реконструкції спірного житлового будинку. Вважає, що встановлені висновками експертиз обставини щодо здійснення відповідачами будівництва з порушенням вимог законодавства, не є підставою для задоволення вимог позивача про знесення такого будівництва, оскільки цьому крайньому, заходу передує виконання частини сьомої статті 376 ЦК України. Ухвалою суду від 11 жовтня 2021 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовну заяву з підстав, наведених у позові. Пояснив, що в результаті реконструкції були завдані збитки позивачу в наслідок пошкодження її будинку. За наслідками перевірок було встановлено, що реконструкція проводиться з порушеннями. В результаті було прийнято рішення про скасування декларації про початок будівельних робіт. Висновком судово - будівельної експертизи також підтверджено порушення. Вважає, що причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідачів та шкодою підтверджується саме висновком експертизи, крім цього підставою позову вважає не лише спричинення збитків, а й будівництво з порушенням проекту та будівельних норм. Перешкоди в користуванні полягають зокрема у: влаштуванні віконних отворів на сторону позивача, конфігурацією нового будинку, а саме стіна та фундамент побудовано по межі земельної ділянки, що унеможливлює обслуговування свого будинку позивачкою. Враховуючи наведене вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог. Представник відповідачів в судовому засіданні позовні вимоги заперечив, дав аналогічні пояснення наданим у відзиві на позов та запереченнях. Додатково вказав, що відповідно до вимог ст. 376 ЦК України позивачем у справі про знесення самовільного будівництва може бути відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування. Однак оскільки у даному випадку позивачем є фізична особа, така може заявляти позов, але лише при наявності порушень, які призвели до завдання істотної шкоди саме позивачу за обов`язковою наявністю причинно-наслідкового зв`язку між будівництвом та шкодою. Посилається на практику Верховного суду згідно з якою для задоволення позову про знесення необхідно встановити неможливість проведення необхідної перебудови. На його думку, жодних доказів, які б безспірно підтверджували пошкодження будинку позивача в наслідок дій відповідачів немає. Посилається на п. 5 висновку експертизи призначеної судом, де вказано лише про можливість впливу, тобто категоричний висновок в цьому питанні відсутній. Висновком на замовлення відповідачів також виявлено аналогічні пошкодження будинку позивача, однак причиною таких вказано неналежне обслуговування будинку. Всі постанови ДАБІ про притягнення відповідачів до адміністративної відповідальності скасовані в судовому порядку. Крім цього висновок на замовлення суду проведене при візуальному огляді будинку, а висновок відповідачів при безпосередньому дослідженні об`єкту. Представник третьої особи в судовому засіданні пояснив, що на момент початку будівельних робіт відповідачі отримали необхідні дозвільні документи. Протягом 2018 року при перевірці були виявлення відхилення від проекту в зв`язку з чим 06.07.2018 року буле винесено наказ про скасування декларації про початок будівельних робіт, після чого будівництво проводилось без дозволу, з позовами до відповідачів інспекція не зверталась. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши подані докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дослідивши та перевіривши усі обставини справи, на які сторони посилаються, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. При цьому дані докази повинні бути належними та достовірними, як це передбачено ст. ст. 77-79 ЦПК України. Судом встановлено, що позивачці [PERSON] на підставі договору дарування від 30 жовтня 2014 року належить Ѕ частини житлового будинку 49 з відповідною частиною приналежних до нього господарських будівель та споруд, який знаходиться на [ADDRESS] . На підставі розпорядження Личаківської районної адміністрації №1219 від 07.11.2003 року Про присвоєння окремого будинкового номера 49-А частині будинку [ADDRESS] частині будинку, що належить [PERSON] був визначений окремий номер 49 А. З пояснень представників сторін та поданих суду документів встановлено, що починаючи з 2017 року відповідачі розпочали реконструкцію з розширенням житлового будинку за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок по [ADDRESS] . На момент початку будівельних робіт відповідачі отримали декларацію про початок виконання будівельних робіт від 04.08.2015 ЛВ№08215243269 зареєстровану Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області на об`єкт «Реконструкція з розширення житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок», містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки. 08 липня 2018 року Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові видала Наказ №19/18 Про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт від 04.08.2015 №ЛВ 082152432690 на об`єкт Реконструкція з розширенням житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок. На підставі ухвали суду про призначення судової будівельно-технічної експертизи було складено Висновок експерта від 14.07.2021 р., № 52/20 за результатами проведеної експертизи по матеріалах цивільної справи №43/801/19. У такому зокрема зазначено: ?Будівництво об`єкту будівництва «Реконструкція з розширенням житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок», що розташований за адресою: [ADDRESS] , проведено з відхиленнями від проектної документації та порушеннями вимог будівельних норм і правил, а саме: -демонтовано зовнішні стіни 1-го поверху будівлі, які згідно проектної документації підлягали збереженню; -змінено пляму забудови будинку, що призвело до зміни техніко- економічних показників будинку; -змінено фасади будинку (облаштовано нові віконні прорізи, змінено їх розміри, облаштовано балкони); -влаштовано віконні прорізи в протипожежній стіні в осях «1-1»; -змінено конфігурацію фундаменту існуючого житлового будинку в осях робочого проекту (А-Д) (l-5)t проведено будівництво фундаменту та цегляної колони в осях робочого проекту (Л-Е1) (1- 31), влаштовано вікно в господарському приміщенні кв. [ADDRESS] по експлікації приміщень 2-81 в осях робочого проекту (Л-К), (6); -не забезпечено здійснення авторського нагляду за будівництвом, чим порушено порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2007р. №903. ?Наявні пошкодження житлового будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] , а саме: -наявність тріщини, відшарування місцями накривного шару в нижньому куті фасаду будинку, що примикає до сусіднього будинку (в районі пересічення осей «1» та «Б»); -сліди протікання, плями, відшарування, здуття і відпадання шару фарби зі шпаклівкою на поверхні внутрішніх стін, що примикають до стіни сусіднього будинку, можуть являтись наслідком проведення будівельних робіт із реконструкції будинку [ADDRESS] . Отже за наслідками експертного дослідження, категоричного висновку про причинно-наслідковий зв`язок між проведеними будівельними роботами відповідачами та ушкодженнями будинку позивачки не зроблено. Крім цього з наявного в матеріалах справи технічного висновку за результатами обстеження конструкцій та інженерних мереж зблокованого будинку [ADDRESS] та рекомендації з реконструкції (том 1, а.с. 73-77) вбачається, що станом на 2014 р. загальний стан обстежених конструкцій аварійний і вони потребують часткового демонтажу і заміни. Також представником відповідача долучено до матеріалів справи висновок Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз від 22.12.2020, №6371 за результатами проведеного будівельно-технічного дослідження. Таким встановлено, зокрема, що: \~ \~ \~ \~За конструктивним рішенням основних об`ємно-планувальних елементів будівлі суттєвих невідповідностей проекту не виявлено. Незначні невідповідності, які не впливають на функціональність будівлі, не потребують додаткових погоджень та не порушують державні будівельні норми виявлені в частині зміни конфігурації ганку (сходів перед входом у будинок) та зміни конфігурації внутрішніх перегородок у приміщеннях під літі-3 та 1 -4,4 під літ.2-16. Збудований житловий будинок по [ADDRESS] відповідає вимогам державних будівельних норм щодо будівництва та реконструкції. \~ \~ \~ \~Виконання робіт по демонтажу конструктивних елементів, в т.ч. демонтажу старих капітальних зовнішніх стін, внутрішніх перегородок, зміни конфігурації та влаштування нового фундаменту будинку на [ADDRESS] відповідають проектній документації по об`єкту «Реконструкція з розширення житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок». \~ \~ \~ \~Виконані будівельні роботи по об`єкту відповідають містобудівним умовам та обмеженням, затвердженим наказом №137 від 23.04.15 департаменту містобудування за винятком основних техніко-економічних показників, які не є обов`язковими і зазначаються як орієнтовні. \~ \~ \~ \~Під час огляду будинку [ADDRESS] місцями було виявлено незначні тріщини та відпадання штукатурного шару оздоблення стін. В місцях відпадання штукатурного шару спостерігається оголення цегляної кладки. Металева покрівля вкрита іржею, темні плями на штукатурному шарі стін будинку, що свідчить про протікання покрівлі. На час проведення дослідження пошкодження конструктивних елементів будинку [ADDRESS] є наслідком несвоєчасного проведення ремонтних робіт для утримання та догляду за будинком і не пов`язані із проведенням робіт по реконструкції будинку [ADDRESS] . Відповідно до статті 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Статтею 391 ЦК України передбачено право власника вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування, таке ж право встановлено статтею 152 ЗК України для користувача земельної ділянки. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частин першої, другої статті 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Згідно із частиною першою статті 376 ЦК України об`єкт нерухомості відноситься до самочинного будівництва за наявності однієї з наведених умов: земельна ділянка не відведена для цієї мети; немає належного дозволу на будівництво; відсутній належним чином затверджений проект; під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил. При цьому, за положеннями частини четвертої цієї статті, якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. За змістом частини сьомої статті 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. Крім того, відповідно до положень статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованих об`єктів містобудування належить також відповідним інспекціям державного архітектурно-будівельного контролю. Такий позов може бути пред`явлено до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимог, установлених у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об`єкта є неможливою. Отже, системний аналіз зазначених положень дає підстави для висновків про те, що самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо: власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво; власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку; самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці але з відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови. З урахуванням змісту зазначеної норми у поєднанні з положеннями статей 16, 386, 391 ЦК України позивачами за такими вимогами можуть бути відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування та інші особи, право власності яких порушено самочинним будівництвом. За змістом статті 376 ЦК України вимоги про знесення самочинного будівництва інші особи можуть заявляти за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою. Знесення самочинного об`єкта нерухомості відповідно до статті 376 ЦК України є крайнім заходом впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи з метою усунення порушень щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови. Такий висновок застосування норм матеріального права викладено в постанові Верховного Суду України від 6 вересня 2017 року в справі № 6-1721цс16, з якою погодився Верховний Суд під час розгляду справи № 458/1173/14-ц (постанова від 16.01.2019). При цьому, саме позивач повинен довести як факт порушення його прав самочинним будівництвом, так і факт вчинення цих дій відповідачем. З урахуванням змісту вище наведеної правової норми в поєднанні з положеннями статей 16, 386, 391 ЦК України вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою. Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 12 квітня 2021 року у справі № 653/104/19 (провадження № 61-18648св20). Враховуючи наведене, суд вважає, що відповідно до вимог частини сьомої статті 376 ЦК України для задоволення позову у даній справі необхідна наявність таких фактів, як неможливість перебудови об`єкта або відмова особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови; у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову; знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. Частиною четвертою статті 10 ЦПК України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини у справі «Іванова і Черкезов проти Болгарії» (№ 46577/15) від 21 квітня 2016 року, підтвердив, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. Відповідно до вимог частин першої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Право власності має захищатися лише при доведеності самого факту його порушення із застосування наслідків, в тому числі і звільнення земельної ділянки від самовільно зведених споруд шляхом їх знесення чи усунення інших перешкод у користуванні земельною ділянкою. На думку суду в ході судового розгляду не доведено, що виявлені порушення при здійснені будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція з розширення житлового будинку на [ADDRESS] за рахунок прибудови та надбудови під родинний будинок» не можуть бути усуненні шляхом проведення необхідної перебудови, та є співмірними та можуть бути підставою для застосування крайнього заходу у виді знесення будівлі. Також за наслідками судового розгляду не встановлено безспірного взаємозв`язку між проведеними відповідачами будівельними роботами та пошкодженнями належного позивачці будинку. Отже враховуючи наведене суд вважає, що підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Outcome: dismissed