Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом до КП «Придніпровська СУБ», в якому, просили стягнути з відповідача на їх користь матеріальну шкоду завдану внаслідок залиття їх квартири в розмірі 95000грн. та судові витрати пов`язанні з розглядом справи. В обґрунтування позовну зазначено, що позивачі є власниками квартири [ADDRESS] . Після придбання квартири ними було спільно придбано у неї меблі. 1 жовтня 2017 року [PERSON] за погодженням з чоловіком [PERSON] уклала договір оренди з ФОП [PERSON] №01/10-17. Згідно даного договору, [PERSON] передала, а ФОП [PERSON] отримала у користування з 1 жовтня 2017 року по 31 вересня 2018 року вказану квартиру та меблі, що знаходяться в ній для подальшої передачі квартири в суборенду третім особам. Крім того, згідно п. 3.1, 3.2 вказаного договору, щомісячна орендна плата за користування об`єкту оренди становить 4000 грн. Орендна плата сплачується до 1-го числа наступного місяця з врахуванням індексу інфляції за попередній місяць. Для цього договору вказаний індекс інфляції становить «0». Орендар за весь час оренди самостійно сплачує комунальні послуги (опалення, водопостачання та водовідведення, послуги КП «Придніпровська СУБ», електропостачання, телефон, інтернет), необхідні для обслуговування об`єкту оренди. Згідно п.7.1 договору, останній достроково припиняється в разі значного пошкодження об`єкту оренди, що унеможливлює його використання. 3 жовтня 2017 року близько 08 год. 30хв. у будинку [ADDRESS] , внаслідок прориву стояка (труби) централізованого гарячого водопостачання з квартири [ADDRESS] через [ADDRESS] підлогою [ADDRESS] (в плиті перекриття між 3-м та 2-м поверхами) було залито гарячою водою квартиру [ADDRESS] . В результаті залиття власникам вказаної квартири було спричинено шкоду у вигляді руйнування підвісної стелі в санвузлі, позначену цифрами 4 і 5 на плані квартири у технічному паспорті на квартиру, та кухні (позначеної на плані цифрами 3 і 8), псування шпалер у кухні, вітальні (позначеної цифрою 7), здуття лінолеуму у кухні, вітальні та спальні (позначеної - цифрою 6). Через залиття, в наслідок розшарування та здуття деревини, пошкоджені та зіпсовані наступні меблі: комплект вбудованих кухонних меблів, барна стійка між кухнею і вітальнею, комплект меблів у вітальні (два крісла і диван), комплект меблів у спільні (трьох дверна шафа, двоспальне ліжко, тумба). Представниками КП «Придніпровська СУБ) після виклику їх орендарем квартири [ADDRESS] [PERSON] акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання, датованого 03.10.2017р., згідно якого у квартирі [ADDRESS] внаслідок залиття виявлені пошкодження підвісної стелі в кухні, на стелі та стінах плями води, підлога намочена водою. На час обстеження (03.10.2017) з причин відсутності доступу до кв. [ADDRESS] причину та місце аварійної ситуації не встановлено. 04.10.2017 при наданні доступу до обстеження мешканцями квартири [ADDRESS] було виявлено порив труби діаметром 32 на внутрішньо будинковій мережі системи гарячого водопостачання, яка розташована під підлогою в санвузлі у квартирі [ADDRESS] (в плиті перекриття між поверхами 2-3), яка знаходиться над квартирою [ADDRESS] . Згідно вказаного акту для усунення аварії необхідно на мережі гарячого водопостачання замінити ділянку труби діаметром 32 мм через стіну (суміжну) між квартирами № [NUMBER] та №93. Перекрито гаряче водопостачання по стояку квартири [ADDRESS] . Акт складено на типовому бланку, який передбачає зазначення осіб, хто спричинив шкоду. Позивачі зазначають, що в порушення вимог п.37 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою КМУ від 21.07.2005р. №630 у вказаному акті винуватця аварії не вказано. Крім того, на прохання орендаря квартири [PERSON] до представників відповідача до акту не додано фотографії місця прориву стояка гарячого водопостачання. За участі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , орендарем квартири [ADDRESS] ФОП [PERSON] було складено акт про причини затоплення вказаної квартири з форо таблицею прориву стояка гарячого водопостачання під підлогою санвузла квартири [ADDRESS] . Таким чином, позивачі вважають, що аварія сталася в наслідок пошкодження із-за проржавіння внутрішньо будинкової системи водопостачання. Відповідно до глави 1 типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій укладеним 25 червня 2007 року між позивачем [PERSON] та КП «Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне управління №3», предметом договору є забезпечення виконавцем з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (зокрема і обслуговування внутрішньо будинкових мереж) у будинку [ADDRESS] , а споживачем оплати цих послуг за встановленим тарифом у строки та на умовах, передбачених договором. Як вказує позивач, за умовами цього договору, виконавець несе відповідальність за неналежне надання або ненадання послуг, що призвело до заподіяння збитків майну та (або) приміщенню споживача шляхом відшкодування збитків. Договір укладений строком на три роки та вважається щороку продовженим, якщо за місяць до закінчення його строку однією із сторін не буде письмово заявлено про розірвання або необхідність його перегляду. Сторони не направляли один одному заяв про розірвання цього договору. Також позивач вказує, що згідно інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 20.10.2017р. КП «Придніпровська СУБ» є правонаступником КП «Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне управління №3». Відтак, позивачі звернулися до суду з позовом саме до цієї юридичної особи, оскільки вважають, що причиною збитків є неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань по обслуговуванню внутрішньо будинкових мереж, утримання їх в належному стані, що передбачено як вищевказаним договором так і нормативними актами України. Позивач оцінює збитки від псування квартири та меблів у розмірі 83\~000грн. Оскільки квартира та меблі в ній зіпсовані, вищевказаний договір оренди, відповідно до п.7.1 припинив свою дію. Тому розмір не отриманих орендних платежів в наслідок дострокового припинення договору оренди №01/10-17 від 01.10.2017р. (упущена вигода) за період з 03.10.2017р. по 03.01.2018р. (дата, до якої позивачі планують закінчити ремонт в квартирі) становить: 3 міс. Х 4000грн. = 12000грн. А всього просять стягнути з відповідача на їх користь 95000грн. та судові витрати. Ухвалою суду від 31.10.2017р. позовну заяву залишено без руху, надано позивачам строк для усунення недоліків в позовній заяві. Після усунення недоліків, ухвалою суду від 07.11.2017р. провадження у справі відкрито. Призначено її до розгляду в судовому засіданні. Ухвалою суду від 13 грудня 2017 року за клопотанням представника позивача провадження у справі зупинено, оскільки ухвалою судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Кондрацької Н.М. від 19 жовтня 2017 року в якості забезпечення доказів було призначено проведення комплексної товарознавчої та будівельно-технічної експертиз. Ухвалою суду від 14 січня 2019 року провадження у справі поновлено. Призначено судове засідання з викликом сторін. Протокольною ухвалою суду від 19.03.2019р. визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 01.07.2019р. закрито підготовчий розгляд справи. Призначено судове засідання з повідом оленям сторін для розгляду справи по суті позовних вимог. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] , позовні вимоги підтримав в позовному обсязі, просив їх задовольнити, обґрунтовуючи вимоги обставинами викладеними у позовній заяві. Представник відповідача КП «Придніпровська СУБ» - Кравець І.В. в судове засідання не з`явився. Проте надав суду письмову заяву, в якій зазначив, що заперечує проти задоволення позовних вимог. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи пояснення осіб, які були присутні в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню на підставі наступного. Судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини: Позивачам [PERSON] та [PERSON] належить на праві спільної сумісної власності подружжя квартира [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 9 лютого 2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Захарченко А.І. за реєстровим №736. Вказана квартира розташована на другому поверсі 14 поверхового будинку. Як вбачається з договору оренди квартири № 01/10-17 укладеного між ФОП [PERSON] , як орендарем, та [PERSON] , яка діє за погодженням із [PERSON] , як орендодавець, сторони погодили, що об`єктом даного договору є двокімнатна квартира [ADDRESS] , яка складається з: тамбуру, коридору, санвузла, кладочки, кухні, спальні та вітальні, з наявними меблями: комплект вбудованих кухонних меблів, барна стійка між кухнею і вітальнею, комплект меблів у вітальні: книжкова полиця, навісні шафи, напільні тумби, журнальний столик, два кресла та диван, виробництва фірми «Blak Red White» Польща. Об`єкт оренди передається Орендарю для подальшої здачі у суборенду. Пунктом 3.1 та 3.2 сторони погодили, що щомісячна оплата за використання об`єкту оренди складає 4000грн. Орендна плата сплачується до 1-го числа наступного місяця з врахуванням індексу інфляції за попередній місяць. Для даного договору вказаний індекс становить «0». Орендар за весь час оренд самостійно оплачує комунальні послуги (опалення, водопостачання та водовідведення, послуги КП «Придніпровська СУБ», електропостачання, телефон, Інтернет), необхідні для обслуговування об`єкту оренди. Пунктом 8.2 визначено, що строк оренди починається з 01 жовтня 2017р. та закінчується 30 вересня 2018р. Також сторони погодили, що договір може бути достроково припинений у разі значного пошкодження об`єкту оренди, що унеможливлює, або ускладнює його використання. 03 жовтня 2017 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] . Як вбачається з акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого/холодного водопостачання, водовідведення від 03 жовтня 2017 року КП «Придніпровська СУБ» за підписами членів комісії: інспектора [PERSON] , слюсаря [PERSON] , начальника дільниці Ізмалена С.А., заступника начальника юридичного відділу Калінченкова Д.М., а також представника мешканців квартири [ADDRESS] [PERSON] , що 03 жовтня 2017 [INFO] в будинку [ADDRESS] , в квартирі [ADDRESS] трапилась аварія на системі гарячого водопостачання в наслідок чого відбулось залиття приміщення квартири [ADDRESS] . На час обстеження 03.10.2017р. на 13-40 год. у квартирі №88 виявлено наявність пошкоджень. Санвузол підвесна стеля, пластикова вагонка, зі стелі капає вода. Кухня студія підвесна стеля гіпсокортон S 1м Х 1,5м гіпсокортон намок, обломався, впав на підлогу. На водоемульсійному форбуванні стелі S 6м2 місцями є мокрі та вологі плями, капає вода. Стіни оклеєні шпалерами, шпалери місцями відпали є мокрі сліди та плями. Підлога: покриття лінолеум підмочено водою. На час обстеження з причин відсутності доступу до кВ. [ADDRESS] причину та місце аварійної ситуації не встановлено. 04 жовтня 2017 року при наданні доступу до обстеження мешканцями квартири [ADDRESS] було встановлено порив труби діаметром 32мм на внутрішньо будинковій мережі системи гарячого водопостачання, яка розташована під підлогою в санвузлі у квартирі [ADDRESS] (в плиті перекриття між поверхами 2-3). Також в зазначеному акті вказано, що причиною аварії, що трапилась на системі опалення, гарячого/холодного водопостачання, водовідведення є порив труби діаметром 32 мм на внутрішньо будинковій мережі системи гарячого водопостачання, яка розташована під підлогою в санвузлі у квартирі [ADDRESS] (в плиті перекриття між поверхами №2-3). Крім того, ФОП [PERSON] у присутності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] було складено та підписано акт про причини залиття квартири [ADDRESS] від 04.10.2017р. З даного акту вбачається, що 04 жовтня 2017 року, в присутності представників КП «Придніпровська СУБ», зазначених в акті про залиття квартири [ADDRESS] , що трапилась на системі гарячого водопостачання від 03 жовтня 2017 року, було оглянуто санвузол квартири [ADDRESS] , та після демонтажу частини підлоги вказаного санвузла, було встановлено, що стояк гарячої води з квартири [ADDRESS] на ділянці під підлогою [ADDRESS] (в плиті перекриття між поверхами 3-м та 2-м) проржавів та має отвори, що відповідно до вищевказаного акту спричинило затоплення квартири [ADDRESS] . Цей акт складений у зв`язку з тим, що відповідальними за складання Акту про залиття квартири [ADDRESS] , що трапилась на системі гарячого водопостачання, особами КП «Придніпровська СУБ» до вказаного акту не була додана фото таблиця пошкоджень вказаного у цьому акті стояку. До акту додається фото таблиця пошкоджень, зазначеного у акті стояку гарячої води (Додаток №1 до акту від 04 жовтня 2017 року). Звертаючись до суду з даним позовом до КП «Придніпровська служба утримання будинків» позивач посилається на наступне. 25 червня 2007 року між нею та комунальним підприємством «Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне управління №3» (далі за текстом КП ВЖ РЕУ-3) було укладено типовий договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Умовами даного договору сторонами визначено, що предметом даного договору є забезпечення виконавцем надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування внутрішньо будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів, тощо), а споживачем своєчасної оплати цих послуг за встановленим тарифом у строки та на умовах, передбачених договором. Крім того, виконавець зобов`язаний утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень у наданні послуг у строки, встановлені законодавством (пп. 3 п.2.9 Договору). Виконавець несе відповідальність за неналежне надання або ненадання послуг, що призвело до заподіяння збитків майну та (або) приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров`ю, - шляхом відшкодування збитків (пп.1 п.3.2 Договору). Згідно п. 6.1 договору, він укладався на три роки. Договір вважається щороку продовженим, якщо за місяць до закінчення його строку однією із сторін не буде письмово заявлено про розірвання або необхідність перегляду. Суду не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що договір між сторонами на момент залиття квартири розірваний. За таких обставин, суд вважає, що договір є дійсним, а його сторони мають взаємні права та обов`язки за цим договором. Разом з тим, судом встановлено, що згідно інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 20.10.2017р. комунальне підприємство «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради (далі КП «Придніпровська СУБ») є правонаступником КП ВЖ РЕУ-3. Вирішуючи спір суд виходить із наступного. Згідно п.3 ч.1 ст. 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або не надання житлово-комунальних послуг. Згідно п.п. 2, 7, 10 ч.2 ст. 21 цього закону, виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вжити заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством, своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Як вбачається із змісту п.32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року №630, виконавець зобов`язаний своєчасно надавати споживачу послуги в установлених обсягах, належної якості, безпечні для його життя, здоров`я та які не спричиняють шкоди його майну, відповідно до вимог законодавства та цих Правил, проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складанням відповідного акту, утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному стані, здійснюючи їх технічне обслуговування та ремонт, відшкодовувати збитки, завдані майну та/або приміщенню споживача та/або членів його сім`ї, шкоду, завдану його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або не надання послуг, а також моральну шкоду в порядку та розмірі, які визначаються відповідно до законодавства і договору. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Крім того, при вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню позивачам, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що законом не покладається на позивачів обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, вони лише повинні доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини в завданні шкоди. У пункті 11 постанови від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 статті 81 ЦПК України). Оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (частини перша та друга статті 1 ЦПК України), то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до ст.ст. 76-80 ЦПК України, вказані обставини підлягають встановленню на підставі належних та допустимих доказів, які оцінюються самостійно судом в їх сукупності. До істотних обставин, що підлягають з`ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення; при цьому позивачі зобов`язані довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Згідно ч. 3 ст.12, ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, зокрема кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Суд вбачає, що факт залиття квартири позивачів з вини відповідача підтверджується зібраними у справі доказами, які не спростовані відповідачем у ході розгляду справи. Проте, суд не може погодитись з визначеним позивачами розміром завданих їм збитків, оскільки позивачами не надано належного обґрунтування розміру заподіяної їм шкоди саме в сумі 83000грн. Проте, суд приймає до уваги висновки експертів. Так, згідно висновку експертів за результатами проведення комплексної судової товарознавчої та будівельно-економічної експертизи №1322/17-23, №181-185/18-23 від 20.04.2018р. проведеної за клопотанням позивача, експертом визначено, що вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень в квартирі [ADDRESS] , які утворились внаслідок залиття, на час складання висновку становить 10461грн., а загальний розмір матеріального збитку, нанесений власникам майна внаслідок залиття, за цінами що діють на момент проведення експертизи, без врахування вартості відновлювальних або ремонтних робіт комплекту вбудованих кухонних меблів, барної стійки між кухнею і вітальнею, складає 4783,34грн. За таких обставин, суд приходить до висновку, що саме така сума підлягає відшкодуванню позивачам за рахунок відповідача, в якості відшкодування завидних збитків внаслідок залиття квартири. Щодо позовної вимоги про відшкодування упущеної вигоди в розмірі 12000грн., то суд приходить до наступних висновків. Сума збитків, яку позивач просить стягнути, обґрунтовується умовним припущенням про можливість отримання доходу позивачем, тоді як теоретична можливість одержання доходів не може бути підставою для стягнення збитків чи майнової шкоди. До матеріалів справи позивачем не надано доказів того, що неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток. За таких обставин, суд приходить до висновку, що ця вимога також не підлягає до задоволення. Щодо розподілу судових витрат відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, - Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачі [PERSON] та [PERSON] , при зверненні до суду з даним позовом сплатили судовий збір в сумі по 475грн. кожний,таким чином, зазначені витрати підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: partial