Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-04 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] , в інтересах яких діє адвокат Возняк В.Й., звернулися до суду з позовом, в якому просять визнати [PERSON] такою, що втратила право користування квартирою [ADDRESS] , та стягнути з неї судові витрати. На підтвердження позовних вимог посилаються на те, що вони є співвласниками (по Ѕ ідеальній частині) квартири [ADDRESS] , відповідно на підставі свідоцтв про право на спадщину за законом. У вказаній квартирі з 23.09.2015р. зареєстрована та проживає відповідач [PERSON] , колишня дружина [PERSON] , батька позивача [PERSON] Шлюб між ними було розірвано 06.12.2016р. Після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , його частину згаданої квартири успадкував син, [PERSON] , позивач у справі. Після розірвання шлюбу з [PERSON] та після його смерті,відповідачка [PERSON] продовжує проживати та є зареєстрованою у квартирі [ADDRESS] .Стверджують, що таким чином, відповідачка [PERSON] чинить порушення їхніх прав, оскільки створює перешкоди у здійсненні права власності, не оплачує за спожиті комунальні послуги, дозволяє користуватися квартирою стороннім особам. Більше того, 16.09.2019р. [PERSON] будучи у нетверезому стані та внаслідок недбалого поводження з вогнем, у вказаній квартирі допустила підпал. Зазначають, що відповідач не є членом їхньої сім`ї, є сторонньою особою по відношенню до них, однак зареєстрована та проживає у вказаній квартирі в супереч їх волі як співвласників квартири. Дані обставини свідчить про відсутність у відповідачки права на користування вказаною квартирою.В досудовому порядку вирішити даний спір не представляєтьсяможливим через принципову позицію відповідачки.Відтак, вони змушені звернутися до суду з даним позовом. Представник позивачів адвокат Возняк В.Й. подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю, просить позов задоволити, проти заочного розгляду справи не заперчує. Відповідач в судове засідання не з`явилася, хоча була належним чином повідомлена про час та місце слухання справи рекомендованою кореспонденцією та оголошенням на Сайті судової влади, про причини неявки суд не повідомила, заяви про можливість розгляду справи у її відсутності не надала. На підставі вище вказаного, суд вважає за доцільне проводити заочний розгляд даної справи. Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наявними в матеріалах справи. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши надані суду докази, оцінивши їх в сукупності, суд приходить до наступного висновку. Згідно з вимогами статті 264 ЦПК під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; та докази на їх підтвердження. Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Судом встановлено, що позивачі [PERSON] та [PERSON] є співвласниками (по Ѕ ідеальній частині) квартири [ADDRESS] , відповідно на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.09.2019р., посвідченого державним нотаріусом Першої Дрогобицької нотаріальної контори кушнір О.І., зареєстрованого в реєстрі за №1-811, та свідоцтва про право на спадщину за законом від 15.08.2016р., посвідченого приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Момот М.О., зареєстрованого в реєстрі за №689. Як вбачається з копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано 06.12.2016 року, актовий запис № 48. Згідно копії свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 17.10.2017р., [PERSON] помер [INFO] , актовий запис № 679. Копією паспорта громадянина України серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] не оплачує за спожиті комунальні послуги, що стверджуються зверненням [PERSON] із заявою до Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області від 06.06.2019р., зареєстрованої за №'6043, та відповіддю на вказану заяву від 18.06.2019р. № 6043/4401-19; актом від 25.06.2019р. за № 33726 КП «Дрогобичволоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області про відсутність доступу до квартири [ADDRESS] ; рахунком-квитанцією про заборгованість по оплаті за квартиру; відповіддю ПрАТ «Львівобленерго» № 208-0785 від 27.06.2019р. про заборгованість 1006,08 грн по оплаті за спожиту відповідачкою електроенергію, відповіддю КП «Дрогобичволоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області за № 1066 від 0407.2019р. Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до частини першої статті 383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб. Згідно положень статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Отже, право членів сім`ї власника будинку користуватись жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сім`ї якого вони є; із припиненням права власності особи на житлове приміщення, втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сім`ї. Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 05.11.2014р. у справі № 6-158цс14 та у постанові Верховного Суду від 29.01.2018р. у справі №766/1955/16-ц, провадження № 61-755 св 18. / Отже, власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час. Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією ВСУ у справі № 6-709цс16. Суд захищаючи права власності громадян, усуває перешкоди у користуванні цією власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. Даючи оцінку дослідженим доказам суд приходить до переконання, що позов підставний і підлягає до задоволення, цими доказами установлено, що відповідач не є членом сім`ї співвласників, зареєстрована та проживає у вказаній квартирі в супереч волі останніх, є сторонньою особою по відношенню до позивачів, між сторонами по справі договір найму на проживання у спірному житловому приміщенні не укладався. Крім того, як убачається з матеріалів справи, позивачами сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви, який вони просить стягнути з відповідача. Відповідно до п. 6 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як слід розподілити між сторонами судові витрати, а тому згідно з вимогами ст. 141 ЦПК України з відповідача в користь позивачів слід стягнути 768,40 грн. судового збору. Враховуючи викладене та

Outcome: approved