Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-18 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], про стягнення матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири та стягнення моральної шкоди, мотивуючи свої вимоги тим, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS]. Один поверхом вище, над квартирою позивачів у квартирі [ADDRESS] мешкають [PERSON], [PERSON], [PERSON] Співвласниками квартири [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] 19 лютого 2017 року відбулося залиття водою належної позивачам квартири [ADDRESS]. Залиття відбулося з причини відриву крану на трубопроводі холодної води на кухні (прийшла в непридатність різьба). У результаті залиття водою квартири позивачів були залиті наступні кімнати: кухня та зала. На кухні: зі стелі (пластик) вода капала з місця кріплення люстри (люстра демонтована електриком ПП «Наш дім плюс»), електропостачання на кухні відсутнє. Меблі кухонні вологі, стіл біля мийки мокрий, деформувався, обробка відшарувалася. Підлога (лінолеум) від вологи деформувалась. У залі: стеля (гіпсокартон обклеєний шпалерами поліпшеної якості), вологі на площі 1,5*0,5м.кв., і 1,5*1,5 м.кв. Стіни (обклеєний шпалерами поліпшеної якості) вологі на площі 1,5*1м.кв. Підлога (ламінат) вологий, деформувався. Відповідно до висновку про оцінку шкоди внаслідок залиття квартири від 24 лютого 2017 року вартістю ремонтно-відновлювальних робіт з відновлення внутрішнього оздоблення і електричної проводки квартири №4 розташованої у будинку №109 по вул. Ювілейна в м. Бахмут Донецької області, пошкоджених внаслідок залиття становить 19436 грн. До теперішнього часу відповідачі добровільно не відшкодували позивачам заподіяний матеріальний збиток, у наслідок чого позивачам доводиться звернутися до суду за захистом своїх прав. Крім того, відповідачі крім завданої матеріальної шкоди повинні відшкодувати [PERSON] ще завдану значну моральну шкоду, яка виразилась в душевних стражданнях і фізичному болю, які вона відчуває до теперішнього часу. Фізичний біль виражається в тому, що [PERSON] постійно, аж до теперішнього часу, відчуває нервову напругу, її мучить головний біль, запаморочення, порушений сон. На нервовому ґрунті погіршився стан її здоровя. Душевні страждання полягають у тому, що після залиття їх квартири, [PERSON] постійно перебуває в нервовому напруженні, що завдає їй значних моральних страждань. Після того як сталося залиття квартири вона постійно думає про те, де взяти кошти на її ремонт, відновлення первинного стану меблів, стелі, стін, підлоги. З моменту залиття квартири і аж до теперішнього часу вона змушена проживати у квартирі, де порушені нормальні санітарні умови внаслідок залиття, що завдає їй значні незручності і дискомфорт. Висихаючи, стіни обклеєні шпалерами і штукатурка на стелі виділяють неприємний запах вогкості, у деяких кутах кімнат почалася зявлятися пліснява, яку не можна усунути звичними методами, необхідно проведення ремонту в квартирі. Моральну немайнову шкоду вона оцінює в розмірі 8000 грн. Просять позов задовольнити. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] [PERSON], яка діє на підставах та повноваженнях перевірених судом, позовні вимоги підтримала повністю та надала пояснення аналогічні тим, що викладені в позовній заяві, на позові наполягала та просила його задовольнити, у подальші судові засідання не прибула надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, на позові наполягає. Від позивачів до суду надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, на позові наполягають та просять його задовольнити. Представник відповідача [PERSON] [PERSON], який діє на підставах та повноваженнях перевірених судом, в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та пояснив, що провини відповідачів не має, залиття було, але через пошкодження стояку за який несе відповідальність саме ОСББ Ювілейна, 109, на цих підставах просить відмовити у задоволені в позові, оскільки у справі заявлені неналежні відповідачі. у подальші судові засідання не прибув надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, просив у задоволені позову відмовити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не прибув з невідомих суду причин, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином та своєчасно. Про причини своєї неявки суду не повідомив, та ніяких заперечень та пояснень не надав. Розглядаючи дану справу, суд зважає на наступне. 5.12.2017р. набув чинності\~Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, яким\~ЦПК України\~викладено в новій редакції. Згідно пп.9 п.1 Розділу\~XIII\~Перехідних Положень ЦПК України\~в новій редакції, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Ухвалою судді від 02 лютого 2018 року було прийнято рішення про розгляд цієї справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно до ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі -\~ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд\~(ст. 13 ЦПК України). Статтею 12 ЦПК України\~передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на таке. Так, судом встановлено, що позивачі [PERSON], [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] (раніше Артемівськ) Донецької області, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло від 12 червня 2001 року (а.с.6), копією свідоцтва про право власності на житло від 24 листопада 1994 року (а.с.7), та копією технічного паспорту на квартиру (а.с.8). З копії акту від 20 лютого 2017 року (а.с.9) затвердженого головою правління ОСББ «Ювілейна, 109» вбачається, що комісія у складі ст. майстра [PERSON], майстрів [PERSON], [PERSON] склала цей акт про те, що було проведено обстеження квартири [ADDRESS], власником якої є [PERSON] на предмет залиття. В наслідок обстеження даної квартири ними було встановлено: залиття кухні та залу, кухня: стеля (пластик) - вода капає з місця кріплення люстри (люстра демонтована електриком ПП «Наш дом плюс»), електропостачання на кухні відсутнє. Пластик пробитий господинею для стоку води зі стелі. Меблі кухонні вологі, стіл біля мийки мокрий, деформувався, обробка відшарувалася, підлога (лінолеум) від вологи деформувався. Зал: стеля (гіпсокартон обклеєний шпалерами покращеної якості), волога стеля на площі 1,5*0,5м.кв. і 1,5*1,5 кв.м. Стіни (обклеєні шпалерами поліпшеної якості) вологі на площі 1,5*1 кв.м. Залиття відбулося 19 лютого 2017 року із квартири №8 вищевказаного будинку відірвався кран на трубопроводі холодної води у кухні (прийшла у непридатність), про що і складений цей акт. Відповідно до копії розрахункової квитанції (а.с.10) [PERSON] сплати 1000 грн. [PERSON] за консультативні послуги з приводу шкоди квартири за адресою: м. Бахмут, вул. Ювілейна, 109/4. Згідно висновку звіту №037 про оцінку шкоди внаслідок залиття квартири (а.с.11-29) вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню внутрішньої відділки та електричної проводки квартири №4, розташованої у будинку №109 по вул. Ювілейна в м. Бахмут (м. Артемівськ) Донецької області, які були пошкодженні внаслідок залиття, згідно акту обстеження квартири від 20 травня 2015 року складають 19436 грн. З копії свідоцтва про право власності на житло (а.с.100-102) від 13 червня 1997 року вбачається, що квартира, яка знаходиться за адресою: м. Артемівськ (нині м. Бахмут), вул. Ювілейна, 109/8 належить на праві приватної спільної власності [PERSON] та [PERSON], договором про визначення часток і розподіл квартири від 12 листопада 2007 року встановлено, що кожному, а саме [PERSON] і [PERSON] по ? частині належить квартира [ADDRESS] (нині м. Бахмут) Донецької області, що також підтверджується копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 14 листопада 2007 року, а вже з копії договору дарування квартири (а.с.98) від 14 листопада 2007 року вбачається, що [PERSON] подарувала, а [PERSON] безоплатно прийняв та отримав 1\\2 частину квартири [ADDRESS] (нині Бахмут) Донецької області, що також підтверджується копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.99), тобто співвласниками на сьогоднішній день вищевказаної квартири є: [PERSON] та [PERSON], які є відповідачами по справі. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила суду, що вона у 2001 році отримала сертифікат в області експертної оцінки майна, має підвищення сертифікації. [PERSON] звернулась до неї, щоб вона оглянула квартиру та зробила звіт. Вона сфотографувала, оглянула технічний паспорт на квартиру, акт від ОСББ про залиття квартири, та за допомогою законодавчих актів про оцінку майна вона оцінила завдану шкоду, розмір якої склав 19436 грн. Вона зафіксувала майно лише якому була завдана шкода, за допомогою методики проведення оцінювання, затвердженої Кабінетом Міністрів України. При огляді неї квартири був лише власник квартири, більше нікого вони не запрошували, їй говорили встановити суму завданої шкоди, визначалася ринкова вартість, вона встановлювала суму ремонтно-відновлювальних робіт, при цьому вона уточнювала у позивача коли в останнє робився ремонт у квартирі, вона дорівнювала шпалери які були пошкодженні та які не були пошкодженні. При наданні звіту вона врахувала акт, який надавався головою ОСББ, цей акт співпадає з її вказаними даними по квартирі. Вона не встановлювала причину залиття квартири, оскільки це не було її задачею. Відповідно до\~ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Відповідно до\~ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом. Відповідно до\~ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, судом було встановлено, що квартира, розташована за адресою: Донецька область, м. Бахмут (раніше м. Артемівськ), вул. Ювілейна, 109/4, належить на праві приватної власності позивачам. 19 лютого 2017 року відбулося залиття водою належної позивачам квартири [ADDRESS]. З пояснень сторін та з копії акту було встановлено, що залиття відбулося 19 лютого 2017 року із квартири [ADDRESS] з причини того, що відірвався кран на трубопроводі холодної води у кухні (прийшла у непридатність). При цьому суд критично відноситься до пояснень представника відповідача [PERSON], який стверджував, що кран відірвався на трубопроводі холодної води у кухні (прийшла у непридатність) не з вини відповідачів, так як причина залиття є наслідком недбалого ставлення ОСББ «Ювілейна, 109», яке обслуговує будинок, до своїх обовязків, а саме до заміни кранів на трубопроводі, з огляду на наступне. Відповідно до\~статті 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно зі\~ст. 151 ЖК Української РСР, громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобовязані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Згідно з ч.3\~ст.156 ЖК Української РСР, власник квартири та члени його сімї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Враховуючи викладені положення діючого законодавства України, саме на власника покладається обов'язок відшкодування шкоди, заподіяної у зв'язку із використанням належного йому майна. З огляду на наведене, об'єктивними доказами, зібраними при розгляді судом даної справи встановлено, що залиття квартири позивачів відбулося внаслідок вини саме відповідачів по справі. При цьому, суд зазначає, що у належній відповідачам квартирі відбулося відізвання крану на трубопроводі холодної води у кухні (прийшла у непридатність), що є власністю саме відповідачів, до того ж представником відповідача та самими відповідачами не надано до суду жодного доказу на підтвердження належного ставлення до свого майна або доказів звернення до компетентних організацій з приводу будь-якої несправності. Визначаючи розмір майнової шкоди, яка підлягає стягненню з відповідачів на користь позивачів, суд приймає до уваги наданий позивачами звіт №037 від 24 лютого 2017 року оцінювача [PERSON], згідно з яким розмір матеріального збитку, який завдано у результаті залиття вказаної квартири на момент його складання становить 19436 грн. (а.с.11-28). Проте клопотання про призначення експертизи і поставлення такого питання на вирішення експерта учасниками розгляду справи не заявлялося суду та на застосування положень\~статті 625 Цивільного кодексу України\~представник позивача та позивачі не посилалися. Отже, враховуючи, що [PERSON], [PERSON], [PERSON] Агєєвич, є власниками квартири [ADDRESS] (раніше м. Артемівськ) Донецької області у рівних частинах, то відповідно матеріальна шкода підлягає відшкодуванню на користь кожного з позивачів пропорційно належних їм частин квартири, відповідно до звіту №037 від 24 лютого 2017 року. Оскільки [PERSON] та [PERSON] є власниками квартири № 8, та незалежно від того, чи проживають вони у ній, чи ні, несуть відповідальність як власники за неналежне утримання майна, в даному випадку є залиття квартири позивачів, яке сталося через неналежне утримання власниками квартири №8 цього будинку. Відповідачами та представником відповідача не доведено відсутність їх вини в залитті квартири позивачів. З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про те, що залиття квартири позивачів сталося саме з вини відповідачів, що підтверджується належними та допустимими доказами у справі, оскільки протилежного стороною відповідачів суду не доведено. Відтак, останні мають в солідарному порядку відповідати за завдану залиттям квартири майнову шкоду. Оскільки, під час розгляду даної справи знайшов своє підтвердження факт наявності причинного зв'язку між винними діями відповідачів та настанням негативних наслідків у вигляді пошкодження належної позивачам квартири, вимога про відшкодування майнової шкоди у розмірі 19436 грн. за рахунок відповідачів підлягають задоволенню, шляхом солідарного стягнення на користь позивачів у рівних частинах. За приписами\~статті 23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до\~статті 1167 Цивільного кодексу України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до роз'яснень Верховного Суду України, зазначених у пункті 3 Постанови Пленуму від 31.03.1995 № 4 із змінами і доповненнями, внесеними\~постановами Пленуму Верховного Суду України від 25.05.2001 № 5, від 27.02.2009 № 1, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно з розясненнями, які викладені у пункті 9\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Обґрунтовуючи позовні вимоги щодо стягнення відшкодування моральної шкоди на загальну суму 8 000 грн., представник позивача послалася на те, що [PERSON] ще завдану значну моральну шкоду, яка виразилась в душевних стражданнях і фізичному болю, які вона відчуває до теперішнього часу. Фізичний біль виражається в тому, що [PERSON] постійно, аж до теперішнього часу, відчуває нервову напругу, її мучить головний біль, запаморочення, порушений сон. На нервовому ґрунті погіршився стан її здоровя. Душевні страждання полягають у тому, що після залиття їх квартири, [PERSON] постійно перебуває в нервовому напруженні, що завдає їй значних моральних страждань. Після того як сталося залиття квартири вона постійно думає про те, де взяти кошти на її ремонт, відновлення первинного стану меблів, стелі, стін, підлоги. З моменту залиття квартири і аж до теперішнього часу вона змушена проживати у квартирі, де порушені нормальні санітарні умови внаслідок залиття, що завдає їй значні незручності і дискомфорт. Висихаючи, стіни обклеєні шпалерами і штукатурка на стелі виділяють неприємний запах вогкості, у деяких кутах кімнат почалася зявлятися пліснява, яку не можна усунути звичними методами, необхідно проведення ремонту в квартирі. Тому суд вважає, що дійсно у результаті встановленої вини відповідачів, позивач [PERSON] зазнала моральної шкоди, яка не може бути відшкодована шляхом лише констатації судом факту порушення. Суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої судом визнано презумпцію моральної шкоди, що полягає у тому, що у разі порушення майнових або немайнових прав, «середня», «нормально» реагуюча на протиправну щодо неї поведінку, людина відчуває страждання (моральну шкоду), як беззаперечну та, враховуючи наведені правові норми, проаналізувавши матеріали справи, оцінивши докази та, дотримуючись вимог чинного законодавства, визначає розмір моральної шкоди у 2 000 грн. з відповідачів на користь позивача [PERSON], тобто з кожного відповідача на користь позивача по 1000 грн., і тому позовна вимога у цій частині судом задовольняється частково. Відповідно до частини 1\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За приписами частини 2 вказаної статті Кодексу, інші судові витрати пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Таким чином, з відповідачів підлягають стягненню понесені та документально підтверджені витрати, пов'язані з розглядом справи, а саме: у розмірі 1000 грн. на користь позивача [PERSON], як замовника послуг оцінювача [PERSON]Б за складання звіту, згідно з розрахунковою квитанцією від 24 березня 2017 року, по 500 грн. з кожного відповідача, та сплачений судовий збір за подання позовної заяви до суду - 640 грн., по 320 грн. з кожного відповідача на користь позивача [PERSON]

Outcome: partial