Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-24 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулась до суду із позовом до відповідача [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO]. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що після смерті її батька [PERSON], який помер [INFO], вона забрала свою матір [PERSON], яка була прикута до ліжка, проживати у свій будинок за адресою: [ADDRESS]. [INFO] померла [PERSON]. Після поховання обох батьків поспіль позивачка знаходилась у вкрай пригніченому психічному стані, стан її здоров'я погіршився, загострились хронічні хвороби. На день смерті батьки сторін [PERSON] та [PERSON] були зареєстровані у будинку [ADDRESS]. Після смерті батька [PERSON] спадщину, яка складалася з житлового будинку, земельної ділянки та іншого майна, прийняла відповідно до ст.1268 ЦК України його дружина [PERSON], як спадкоємиця першої черги за законом. Позивачка [PERSON] після смерті матері [PERSON] була впевнена, що прийняла спадщину після її смерті, оскільки вони проживали разом, а також у зв'язку із виснаженням постійними душевними хвилюваннями після втрати відразу батька і матері, позивачка почала хворіти, загострились хронічні хвороби. 17 травня 2018 року позивачка разом зі своїм рідним братом [PERSON] звернулись до державного нотаріуса Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори з приводу оформлення своїх спадкових прав після смерті матері. У зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON], яка померла [INFO]. Посилаючись на вказані обставини та вважаючи причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, позивачка просила суд визначити їй місячний додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO]. 12.07.2018 року відповідач по справі [PERSON] подав зустрічний позов до [PERSON], у якому просив визначити йому також додатковий строк на прийняття спадщини після померлої матері [PERSON]. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] посилався на те, що він не подав у встанвволений законом строк заяву про прийняття спадщини, оскільки був упевнений, що його мати [PERSON] склала заповіт на ім'я його сестри [PERSON], бо мати та сестра неодноразово вели про це розмову. Тільки після звернення позивачки до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини виявилося, що заповіт на її ім'я не був посвідчений нотаріально. Таким чином, [PERSON] та [PERSON] звернулися до нотаріальної контори, як спадкоємці першої черги із заявами про видачу свідоцтва про право на прийняття спадщини, однак постановою нотаріуса їм обом було відмовлено у зв'язку з пропуском строку на прийняття спадщини. Посилаючись на вказані обставини та вважаючи причини пропуску строку на прийняття спадщини поважними, оскільки він був введений в оману та не знав про відсутність заповіту, тому [PERSON] просив суд визначити йому місячний додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO]. Позивачка [PERSON] у судове засідання не з'явилась, надала суду письмову заяву, якою свої позовні вимоги підтримала у повному обсязі, проти зустрічного позову не заперечувала, справу просила слухати за її відсутності, рішення постановити на підстави наявних у справі документів. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з'явився, просив розглянути справу у його відсутності, просив задовольнити його позов та не заперечував проти задоволення первісного позову, просив рішення ухвалити відповідно до норм чинного законодавства, про що надав відповідну заяву. Представник третьої особи Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори у судове засідання не з'явився, проти позовних вимог не заперечував, просив розглянути справу за його відсутності, про що надав відповідну заяву. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв'язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної та спадкової справ, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] до [PERSON] є між собою братом та сестрою, та їх батьками у свідоцтвах про їх народження вказані: батько [PERSON] та мати [PERSON]. [PERSON] помер [INFO], свідоцтво про смерть видане 29.08.2017 року, актовий запис №1623. [PERSON] померла [INFO], свідоцтво про смерть видане 12.10.2017 року, актовий запис №1847. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй нерухоме майно - житловий будинок [ADDRESS], земельну ділянку та інше майно, яке вона успадкувала як спадкоємець першої черги після смерті чоловіка [PERSON], який помер [INFO]. Постановою державного нотаріуса Четвертої дніпровської нотаріальної контори від 17.05.2018 року спадкоємцям [PERSON] та [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] [PERSON] з тих підстав, що спадкоємці на момент відкриття спадщини не були зареєстровані разом зі спадкодавцем на момент її смерті та пропустили шестимісячний термін для прийняття спадщини. Відповідно до матеріалів спадкової справи [PERSON], яка померла, [INFO], на момент своєї смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS]. Сторони по справі [PERSON] та [PERSON] станом на день смерті їхньої матері зареєстрованими за вказаною адресою не значаться. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, що визначено вимогами ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України. Згідно з вимогами ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як встановлено в суді, [PERSON] у зв'язку зі станом здоров'я певний період часу та на час своєї смерті проживала разом із дочкою [PERSON] за адресою: [ADDRESS], що визнається іншим спадкоємцем [PERSON]. Позивачка [PERSON] у зв'язку із моральним виснаженням та постійними душевними хвилюваннями, які вона понесла після втрати відразу батька і матері, через загострення хронічних хвороб, що підтверджується виписками із її медичної карти, не звернулася у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини. На думку суду, дані причини є поважними, тому суд вважає за можливе визначити їй додатковий місячний строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. Надаючи оцінку зустрічним позовним вимогам [PERSON], суд вважає також визначити йому додатковий місячний строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO], оскільки докази та мотиви, на які він посилається, є поважними з огляду на введення його в оману з приводу складання заповіту на користь іншого спадкоємця, у зв'язку з чим через свою необізнаність він пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України суд вважає витрати по справі покласти на рахунок сторони, яка їх понесла. На підставі викладеного,

Outcome: approved