Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-15 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом, що був уточнений, у якому просять стягнути з відповідача матеріальну шкоду заподіяну залиттям квартири на користь [PERSON] у розмірі 25\~536,00 грн. та на користь [PERSON] у розмірі 27\~010,00 гривень. У судовому засіданні представник позивачки [PERSON] позовні вимоги підтримала в повному обсязі, позов просила задовольнити. Зазначила, що 11.08.2014 року в квартирі № 3 по вул.. Рішельєвській в м. Одесі текла зі стелі вода завдавши шкоди приміщенням, які належать позивачам. У кв. 3 намокла стеля та вода зібралася на кулі натяжної стелі, яка відірвалася від основи і весь потік води залив стіни, підлогу, меблі. Представник позивача зазначає, що залиття квартири № 3 сталося з квартири № 9, що знаходиться поверхом вище. На підставі наведеного просить позов задовольнити. Представник [PERSON] надала до суду заяву, у якій просила справу розглядати за її відсутності. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, зазначивши, що позивачами не надано належних доказів, що залиття квартири № 3 по вул.. Рішельєвській в м. Одесі сталося з вини [PERSON], просив у задоволенні позовних вимог [PERSON] та [PERSON] відмовити. Третя особа у судове засідання не зявилась, сповіщалась належним чином, причини неявки не повідомила.. Суд вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, показання свідків [PERSON], [PERSON], вважає, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] необґрунтовані та задоволенню не підлягають. Суд вважає за необхідне зазначити, що розгляд і вирішення справ в судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч.1-3 ст.10 ЦПК України). У відповідності зі ст.60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. При цьому згідно ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі Судом встановлено, що позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], [PERSON] є власником нежитлового приміщення в буд. № 45 по вул.. Рішельєвській в м. Одесі. Над нежитловим приміщенням та квартирою № 3 в буд. № 45 по вул.. Рішельєвській в м. Одесі знаходиться квартира №9, власником якої є [PERSON] Як пояснила представник позивачів в 11.08.2014 року сталося залиття квартири [ADDRESS] та нежитлового приміщення в буд № 45 по вул.. Рішельєвській в м. Одесі, в звязку з чим позивачі звернулася до КП ЖКС «Порто-Франківський» із відповідною заявою, а 15.08.2014 року комісією працівників КП ЖКС «Порто-Франківський» були складені відповідні [PERSON] про залиття квартири. З акту від 15.08.2014 року вбачається, що за адресою [ADDRESS] встановлений факт відсутності натяжної стелі, на стенах зявляються в незначній кількості потьоки. Внаслідок несвоєчасного звернення факт залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] не встановлений. З акту від 15.08.2014 року вбачається, що за адресою нежитлове приміщення по вул.. Рішельєвській 45 в м. Одесі встановлений факт намокаття стелі приміщення по зєднанням ж/б плит перекрить особливо в районі несущої стіни, намокання стін, волога підлога. Внаслідок несвоєчасного звернення факт залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] не встановлений. Суд критично оцінює наданий позивачами доказ спричинення їм матеріальної відповідачкою [PERSON], виходячи з наступного. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України №927/11207 від 25.08.2005 року, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (п. 2.3.6 Правил). У даних Правилах наведено форму такого акту, а саме додаток № 4, з якого вбачається, що факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обовязковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, імя, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. З огляду на викладене суд дійшов висновку, що наданий суду акт від 15.08.2014 року не відповідає вимогам, викладеним в цих Правилах, тому не може бути належними та допустимим доказом спричинення відповідачем майнової шкоди позивачці. Відповідно до Переліку робіт необхідних для виконання ремонту затопленого приміщення офісу за адресою вул.. Рішельєвська, 45 вартість робіт складає 25\~536,00 гривень. Відповідно до калькуляції робіт та матеріалів по ремонту [ADDRESS] вартість робіт і матеріалів складає 27\~010,00 гривень. Суд вважає за необхідне зазначити, що як вищенаведені перелік та калькуляція, так і інші матеріали справи не містять належних та допустимих доказів неправомірних дій щодо залиття квартири саме відповідачки [PERSON], а як наслідок - відсутній безпосередній причинний звязок між неправомірними діями та шкодою, відповідно вина відповідача не доведена. Згідно ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно зі ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Виходячи з вищенаведеного та з урахуванням положень ст.60 ЦПК України, згідно яких кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, позивачі повинні довести наявність збитків, як матеріальних, наявність неправомірної поведінки відповідача, безпосередній причинний звязок між правопорушенням та заподіянням збитків, розмір відшкодування та його обрахування. Втім позивачами, як вже зазначалося вище, не надано належних доказів спричинення їм матеріальної шкоди завданої внаслідок затоплення квартири саме з вини відповідача [PERSON] та причинно-наслідкового звязку між шкодою і діями відповідача. Доводи [PERSON] та [PERSON] суд вважає непереконливими, оскільки наявні в матеріалах справи докази та встановлені на їх підставі обставини справи не підтверджують сукупність необхідних складових для притягнення [PERSON] до цивільної відповідальності, а отже, не дають і достатніх правових підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: dismissed