Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-15 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом до виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради, в якому просять суд: встановити факт родинних відносин між [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , визнавши, що вони були між собою рідними сестрами від одних батьків [PERSON] та [PERSON] ; встановити факт родинних відносин, а саме що [PERSON] , [INFO] , що померла [INFO] , є рідною донькою [PERSON] , що померла [INFO] ; встановити факт родинних відносин, а саме що [PERSON] , [INFO] , є рідною сестрою [PERSON] , [INFO] , які мали одних батьків [PERSON] та [PERSON] ; визначити, що після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , спадкоємцями п`ятої черги спадкування шостого ступеня споріднення є [PERSON] [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування пред`явлених вимог позивачі зазначають наступне. [PERSON] , [INFO] (надалі - спадкодавець), що проживав за адресою: [ADDRESS] , помер [INFO] , в зв`язку з чим відкрилась спадщина після його смерті. До спадкової маси входить квартира за адресою: [ADDRESS] , яка належала в порядку приватизації на праві спільної сумісної власності наступним особам: спадкодавцю [PERSON] , що помер [INFO] ; його матері [PERSON] , що померла [INFO] ; його прабабусі [PERSON] , що померла [INFO] . В зв`язку з тим, що за життя спадкодавець [PERSON] на мав ні дружини, ні дітей, не братів і сестер, а на момент смерті померли вже і батьки і бабусі з дідусями і не було в живих жодного близького родича, то до нотаріальної контори звернулись єдині можливі родичі - спадкоємці п`ятої черги спадкування, а саме: троюрідний дядько спадкодавця - [PERSON] та троюрідна бабуся спадкодавця - [PERSON] , які за життя спадкодавця підтримавули родинні відносини між собою, спілкувались та підтримували один одного, а також займались і похованням його. Інші родичі написали заяви в нотаріальній конторі про відмову від спадкування на користь позивача-1. Але, в зв`язку з тим, що лінія споріднення має дуже велику кількість осіб і кола рідних, змін прізвищ в зв`язку з укладаннями шлюбів, тобто необхідно підтвердити велику кількість актових записів (про народження, про шлюб, про смерть) і до кожного з цих осіб необхідно довести родинні відносини спадкоємців і спадкодавця, але неможливо в позасудовому порядку встановити ці родинні відносини, так як не збереглося всіх документів про ці актові записи щодо доведення лінії спорідненості, а ті що можливо було відновити, мають деякі розбіжності в прізвищах або ім`ях чи по батькові. В зв`язку з чим, державним нотаріусом Сьомої криворізької державної нотаріальної контори Грабевник О.В. від 17 березня 2021 року було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в якій рекомендовано позивачам звернутись до суду для встановлення факту родинних відносин між спадкодавцем та спадкоємцями, а також для визначення черговості спадкування. В зв`язку з чим і подається даний позов про встановлення факту родинних відносин та визначення черговості спадкування. Початок родинної лінії розпочинається з предків «Дронік». Предок - старший родич по висхідній лінії з боку матері або батька (звичайно старіший за діда, бабу), людина, від якої веде свій початок рід. Отже предки: [PERSON] та [PERSON] , які перебували між собою у шлюбі та від даного шлюбу мали чотирьох рідних доньок, які всі народились в смт. Казанка Миколаївської області (на той час - м. Казанка Єлисаветгродського уїзду Херсонської Епархії ), а саме: [PERSON] , яка народилась в 1907 р., [PERSON] , яка народилась в 1909 р., [PERSON] , яка народилась в 1911 р. (але в свідоцтві про народження вона як [PERSON] ), [PERSON] , яка народилась в 1914 р. Але, в зв`язку з тим, що не збереглось усіх свідоцтв про народження, тому були отримані архівні копії актових записів про народження з Метричних книг в Державному архіві Миколаївської області, які дійсно підтверджують, що вони всі народились від одних батьків і прізвища у них та у батьків були як « [PERSON] ». Але, при видачі пізніше свідоцтва про народження Єфимії записали прізвище не « [PERSON] », а чомусь « [PERSON] » і батьків прізвище зазначили як « [PERSON] , -а», а у інших сестер та їх батьків як « [PERSON] », тому виникли труднощі з доведенням родинних відносин. А тому, необхідно в судовому порядку встановити факт родинних відносин між ними, а саме що вони були рідними сестрами. Лінія родинних відносин між спадкоємцями та спадкодавцем походить від двох з цих сестер, а саме: [PERSON] - прабабусі спадкодавця [PERSON] ; [PERSON] , яка являється бабусею [PERSON] та матір`ю [PERSON] . Щодо родинних відносин спадкодавця [PERSON] до своєї прабабусі [PERSON] : [PERSON] (прабабуся спадкодавця), народилась [INFO] , 10.12.1980 р. уклала шлюб та після одруження взяла прізвище чоловіка « [PERSON] », а [INFO] [PERSON] померла. [PERSON] мала рідну доньку: [PERSON] (бабуся спадкодавця), яка народилась [INFO] в с. Вербова Казанківського району Миколаївської області, 16.09.1949 р. уклала шлюб та після одруження взяла прізвище чоловіка « [PERSON] », а [INFO] [PERSON] померла. [PERSON] мала доньку: [PERSON] (матір спадкодавця), яка народилась [INFO] , після укладання шлюбу взяла прізвище чоловіка « [PERSON] », який в подальшому 24.06.1976 р. був розірваний, а 15.06.1984 р. уклала другий шлюб та після одруження взяла прізвище чоловіка « [PERSON] ». Померла [PERSON] [INFO] [PERSON] , мала єдиного сина: [PERSON] (спадкодавець), який народився [INFO] , в подальшому за власним бажанням будучі вже повнолітнім 23.07.1992 р. змінив прізвище та по батькові, записавшись за прізвищем та по батькові від вітчима та став - [PERSON] . Помер [PERSON] [INFO] . Дружини та дітей не мав, заповіт не складав. В зв`язку з тим, що відсутнє свідоцтво про народження [PERSON] - бабусі спадкодавця, необхідно встановити факт родинних відносин між нею та її матір`ю - [PERSON] . Щодо родинних відносин спадкоємців/позивачів до [PERSON] , яка являється бабусею [PERSON] та матір`ю [PERSON] , а саме: [PERSON] , народилась [INFO] в смт. Казанка Миколаївської області (на той час - м. Казанка Єлисаветгродського уїзду Херсонської Епархії ), яка уклала шлюб з [PERSON] та після одруження взяла прізвище чоловіка « [PERSON] », померла [PERSON] [INFO] [PERSON] , мала двох дітей: доньку [PERSON] , яка народилась [INFO] , яка 26.04.1964 р. уклала шлюб та після одруження взяла прізвище чоловіка « [PERSON] », а після укладання другого шлюбу 20.05.1975 р. взяла прізвище чоловіка « [PERSON] ». Але в свідоцтві про народження зазначена матір як [PERSON] , хоча матір [PERSON] . Сина [PERSON] (батько позивача-1), який народився [INFO] , а [INFO] помер. Але в свідоцтві про його народження зазначена матір як [PERSON] , а вона була [PERSON] , а батько зазначений як [PERSON] , а він був [PERSON] і тому як наслідок його по батькові зазначено було як [PERSON] . [PERSON] , мав сина: [PERSON] , який народився [INFO] , в його свідоцтві про народження зазначений батьком В зв`язку з тим, що у свідоцтвах про народження у [PERSON] та [PERSON] містяться відмінності в зазначенні батьків, тому необхідно встановити факт родинних відносин між ними як між рідними братом та сестрою, які народились від одних батьків. Якщо будуть встановлені ці факти родинних відносин, позивачі зможуть довести спорідненість зі спадкодавцем та отримати спадкове майно. Звертають увагу суду на той факт, що майже всі актові записи про народження та одруження були видані на початку ХХ століття, коли, на жаль, не сильно приділялась увага граматиці та правильності написання прізвищ або імен, крім того документація велась російською мовою та допускалось безліч помилок особливо при подальшому перекладі на українську мову, на які раніше ніхто не звертав уваги, проте сьогодні вони створюють несприятливі наслідки. Крім того, деякі документи та архіви актових записів не зберігалось після другої Світової війни, а також постійних реорганізацій відділів реєстрації актів цивільного стану та неодноразових змін місця знаходження та місця збереження архівних документів. Така розбіжність при отриманні документів на той момент напевно не викликала жодних підозр чи проблем, однак зараз створює позивачам перешкоди для доведення родинних відносин та прийняття спадщини. Для отримання підтвердження фактів родинних відносин представником [PERSON] в інтересах позивачів були направлені адвокатські запити про надання інформації щодо актових записів (про народження та про шлюб родичів), а саме до: Виконавчого комітету Казанківської селищної ради Миколаївської області; Казанківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса); Державного архіву Миколаївської області. На всі ці запити були надані відповіді та зазначена інформація про збережені актові записи та із зазначенням про те, що деякі із них відсутні або не збереглись. Крім того, на підтвердження родинних відносин до позовної заяви додаються сімейні фотографії родини із зазначенням прізвища та ім`я кожного із зображених на них осіб. Також додаються фотографії пам`ятників померлих родичів із яких можна встановити дати народження та смерті цих осіб, а також, що вони поховані разом родинами за одними замощеннями, тобто не будуть поховані на одній ділянці за одним замощенням та з однаковими пам`ятниками чужі один до одного особи. Отже, на підставі вищезазначеного, виходячи з лінії споріднення вважають обставини доведеними, а тому є всі підстави для встановлення фактів родинних відносин між спадкодавцем та позивачами. Щодо позовної вимоги про визначення черговості спадкування. Як зазначено в постанові державного нотаріуса Сьомої криворізької державної нотаріальної контори Грабевник О.В. від 17 березня 2021 року про відмову у вчинені нотаріальної дії, нотаріус не має можливості встановити черговість спадкоємців до майна померлого спадкодавця, а тому рекомендовано звернутись до суду для визначення черговості спадкування. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст.1261 ЦК України). У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст.1262 ЦК України). У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (ст.1263 ЦК України). У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (ст.1264 ЦК України). Відповідно до ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Відповідно до Науково-практичного коментаря ст. 1265 ЦК України У п`яту чергу спадкоємців за законом включаться інші родичі спадкодавця, крім тих, які спадкують в попередніх чотирьох чергах, а також утриманці, які одержують право на спадкування нарівні з родичами спадкодавця, які закликаються до спадкування. Таким чином, у п`яту чергу спадкують наступні родичі спадкодавця: онуки (другий ступінь споріднення); правнуки, прабаба, прадід, племінники (третій ступінь споріднення); двоюрідні брати та сестри, двоюрідні онуки; двоюрідні діди та бабки, двоюрідні брати та сестри (четвертий ступінь споріднення); двоюрідні правнуки, двоюрідні прадіди та прабабки, двоюрідні племінники, двоюрідні дядьки та тітки, троюрідні брати та сестри (п`ятий ступінь споріднення); троюрідні правнуки, троюрідні прадіди та прабабки, троюрідні племінники, троюрідні дядьки та тітки, чотириюрідні брати та сестри, діти його двоюрідних правнуків та правнучок (двоюрідні праправнуки та праправнучки), діти його двоюрідних племінників та племінниць (троюрідні онуки та онучки), діти його двоюрідних дядьків та тіток (троюрідні брати та сестри) (шостий ступінь споріднення). Троюрідний дядько - троюрідний брат батька або матері, а троюрідна баба - двоюрідна сестра діда або баби, двоюрідна тітка батька або матері. У п`яту чергу право на спадкування мають родичі четвертого - шостого ступеня споріднення, якщо відсутні спадкоємці перших чотирьох черг (родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення). Поняття спорідненості визначено і в Юридичній енциклопедії ред. Ю. С. Шемшученко та в Українській енциклопедії ім. М. П. Бажана, де зазначено, що за чинним Сімейним кодексом України родичами визнаються особи, які походять один від одного або від спільного предка. Залежно від цього розрізняють прямі та побічні родинні зв`язки. Пряма спорідненість визначається стосовно осіб, які послідовно походять один від одного. Висхідна пряма лінія спорідненості встановлюється від нащадків до предків (син - батько, онука - дід), низхідна - від предків до нащадків (батько - син, дід - онука). Побічними є родинні зв`язки осіб, які походять від спільного предка [два брати є родичами, оскільки походять від однієї матері (батька)]. У праві важливе значення має близькість С. Вона визначається шляхом встановлення ступеня С, тобто кількістю народжень, що пов`язують двох родичів (як прямих, так і побічних споріднених зв`язків) між собою. При цьому враховують кількість народжень, за винятком народження самого спільного предка. Рідні брат і сестра перебувають у другому ступені С., оскільки їх пов`язують два народження - брата і сестри [народження їх матері (батька) до уваги не береться]. Дід з онуком також перебувають у другому ступені С. їх пов`язує народження дочки (сина), а потім і самого онука. Крім того, відповідно до ст. 1266 ЦК України встановлений такий специфічний порядок спадкування: 1. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. 2. Прабаба, прадід спадкують ту частку спадщини, яка б належала за законом їхнім дітям (бабі, дідові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. 3. Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. 4. Двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. 5. Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну. При спадкуванні по прямій низхідній лінії право представлення діє без обмеження ступеня споріднення (тобто від дітей спадкодавця до внуків, правнуків і далі). В звязку з тим, що батько [PERSON] - [PERSON] помер раніше спадкодавця, то його син, за правом представлення замінює його чергу. Так, як його батько, якщо був би на час відкриття даної спадщини живий, то разом із своєю рідною сестрою - [PERSON] займав би шосту лінію споріднення, як троюрідні бабусь та дідусь, а отже і [PERSON] займає за правом представлення шосту лінію споріднення разом із позивачем-2. Отже, на підставі вищезазначеного, позивачі є спадкоємцями п`ятої черги спадкування шостого ступеня споріднення, а саме: троюрідний дядько спадкодавця - [PERSON] та троюрідна бабуся спадкодавця - [PERSON] . Відповідно до ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Пунктом 1, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 р. передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Отже, на підставі вищезазначеного, виходячи з лінії споріднення вважають обставини доведеними, а тому є всі підстави для встановлення фактів родинних відносин між спадкодавцем та позивачами, а також визначити, що позивачі [PERSON] та [PERSON] являються спадкоємцями п`ятої черги спадкування після смерті спадкодавця - [PERSON] . Позивачі в судове засідання не з`явилися, від їх представника - адвоката Повалій О.В. надійшла заява, згідно якої остання просить розглянути справу за їх відсутністю, наполягає на позовних вимогах і просить їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просить суд розглядати справу за її відсутності, не заперечує проти задоволення позовних вимог, що судом розцінено як визнання позову. Відповідно до ч.6 ст.263 ЦПК України, якщо одна зі сторін визнала пред`явлену до неї вимогу повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам ст.206 ЦПК України.

Outcome: approved