Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-28 00:00:00

Позивачі звернулись до суду з позовом до відповідача, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просили стягнути з НТУУ «КПІ імені Ігоря Сікорського» на користь [PERSON] майнову шкоду в сумі 10468,00 грн. Стягнути з НТУУ «КПІ імені Ігоря Сікорського» на користь [PERSON] та [PERSON] в рівних частинах моральну шкоду в сумі 40000,00 грн. Стягнути з НТУУ «КПІ імені Ігоря Сікорського» на користь [PERSON] витрати, пов'язані з проведенням будівельно-технічної експертизи в сумі 3293,00 грн. та стягнути судові витрати на користь [PERSON] та [PERSON] Свої вимоги обґрунтовують тим, що [PERSON] є власником 5/6 частин квартири [ADDRESS]. У вказаній квартирі зареєстрований та проживає батько [PERSON] - [PERSON] Будинок [ADDRESS], перебуває на балансі НТУУ «КПІ імені Ігоря Сікорського». Зазначили, що покрівля будинку [ADDRESS] протягом багатьох років перебуває у незадовільному стані та має значні дефекти, внаслідок чого упродовж багатьох років квартири [NUMBER] заливає дощовою та талою водами. У зв'язку із цим, неодноразово було пошкоджено стелю, стіни як зовні, так і всередині, та меблі (шафи бібліотеки) в квартирі [PERSON] Крім того, внаслідок залиття було пошкоджено електромережу зазначеної квартири, внаслідок чого користування нею стало небезпечним. [PERSON], разом з мешканцями сусідніх квартир неодноразово звертались до керівництва НТУУ «КПІ імені Ігоря Сікорського» з відповідними заявами та зверненнями, в яких просили відремонтувати дах будинку та вжити інших заходів реагування на існуючу проблему з протіканням даху. Проте, відповідач належним чином не реагує на вищевказані заяви та звернення. 21.10.2013 року мешканцями будинку за адресою: [ADDRESS] було складено акт огляду квартир [NUMBER], відповідно до якого, в квартирі [NUMBER] в результаті залиття водою за період з 2011-2013 рр. пошкоджені наступні приміщення: кімната - а) стеля 3,9 кв.м має темні плями по всіх швах; б) стіни мають темні плями, шпалери пошкодженні і відходять від стін, загальна площа кімнати 12 кв.м. Коридор - а) залита стеля, плями темного кольору з ознакою розростання грибка - 6,5 кв.м (загальна площа стелі коридору 12 кв.м); б) стіни мають такі самі плями, пошкоджено 33 кв.м. (загальна площа стін коридору 72 кв.м). [PERSON] для визначення матеріального збитку, завданого залиттям квартири [ADDRESS] м. Києві звернувся до ТОВ «Судова незалежна експертиза України» для проведення експертного дослідження. Згідно висновку №ЕД-1-1-213/15 будівельно-технічного (оціночно-будівельного) експертного дослідження від 11.08.2015 року розмір матеріального збитку, завданого внаслідок залиття квартири становить 9535,00 грн. За проведення вказаного дослідження позивачем [PERSON] було сплачено 2593,00 грн. Крім того, 31.08.2015 року було складено висновок №ЕД-1-1-236/15 будівельно-технічного (оціночно-будівельного) експертного дослідження, відповідно до якого вартість матеріального збитку, завданого внаслідок залиття квартири, зокрема, у зв'язку з пошкодженням прихованої електромережі, складає 933,00 грн. За проведення вказаного дослідження [PERSON] було сплачено 700,00 грн. На підставі викладеного, просили стягнути вищевказану матеріальну шкоди та витрати пов'язані з оплатою експертизи. Крім матеріальної шкоди, позивачам також було завдано моральну шкоду яка полягала у протиправній бездіяльності відповідача щодо невиконання ним обов'язків балансоутримувача будинку по проведенню технічних оглядів та підготовці будинку до експлуатації, а також невиконання обов'язків по ремонту та усуненню дефектів даху будинку, через які відбувалось залиття квартири позивача [PERSON] Моральну шкоду позивачі оцінюють у розмірі 40000,00 грн. На підставі вищевикладеного просили позов задовольнити. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва Демидовської А.І. від 02.07.2015 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва Демидовської А.І. від 27.07.2015 року у справі відкрито провадження та призначено до розгляду. 29.10.2015 року від позивачів надійшла заява про збільшення позовних вимог. 29.10.2015 року від представника відповідача надійшли заперечення на позовну заяву. 15.02.2016 року від позивачів надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог. 15.02.2016 року надійшли письмові пояснення від представника позивача [PERSON] 15.02.2016 року від представника відповідача надійшли додаткові заперечення на позовну заяву. 15.02.2016 року у судовому засіданні було задоволено заяву представника позивача [PERSON] про виклик свідків та задоволено клопотання про витребування доказів. 28.03.2016 року у судовому засіданні було допитано свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] 27.04.2016 року від представника відповідача надійшли письмові пояснення. 01.06.2016 року в судовому засіданні було допитано свідка [PERSON] Згідно розпорядження №743 від 31.10.2016 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ головуючим у справі було визначено [PERSON] 09.02.2017 року у судовому засіданні було задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про виклик свідка Згідно розпорядження №1957 від 28.09.2018 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ головуючим у справі було визначено [PERSON] 29.11.2018 року у судовому засіданні було прийнято позовну заяву в новій редакції. 29.11.2018 року у судовому засіданні було відмовлено у задоволенні клопотання [PERSON] та [PERSON] про виклик свідків. Позивачі в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала посилаючись на те, що твердження позивачів стосовно неналежного стану покрівлі будинку не відповідають дійсності. Згідно актів від 31.10.2013 року та від 16.03.2015 року при обстеженні покрівлі будинку [ADDRESS] встановлено, що покрівля знаходиться в належному стані, протікань не виявлено, кріплення та щільність з'єднань окремих ланок водостічних труб знаходяться в належному стані. Отже, можливість залиття квартири [NUMBER] через покрівлю виключається. Позивачами також не надано жодного акту-претензії, складеного відповідно до законодавства за наслідками неналежного виконання. Відповідачем обов'язки щодо утримання будинку та прибудинкової території виконуються належним чином. Також, представник відповідач вважає, що висновки №ЕД-1-1-213/15 будівельно-технічного (оціночно-будівельного) експертного дослідження від 11.08.2015 року та №ЕД-1-1-236/15 будівельно-технічного (оціночно-будівельного) експертного дослідження від 31.08.2015 року є неналежними доказами у справі. На підставі викладеного просила відмовити у задоволенні позову про відшкодування матеріальної шкоди. Проти задоволення вимоги про відшкодування моральної шкоди представник відповідача також заперечувала посилаючись на те, що вона є надуманою та необґрунтованою. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Вислухавши думку позивачів, представника відповідача, врахувавши пояснення свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником 5/6 частин квартири [ADDRESS], що підтверджується договором дарування частини квартири від 24.12.2004 року, посвідченим приватним нотаріусом КМНО Клітко В.В. У вищевказаній квартирі зареєстрований та проживає позивач [PERSON] батько позивача [PERSON], що підтверджується довідкою №2155/15, виданою Національним технічним університетом України «Київський політехнічний університет імені Ігоря Сікорського» від 25.03.2015 року. Будинок [ADDRESS] перебуває на балансі Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського», що підтверджується листом Міністерства освіти і науки України від 03.12.2010 року №1/11-11028. Квартира [ADDRESS] розташована на останньому третьому поверсі. Як зазначають позивачі, покрівля будинку [ADDRESS] протягом багатьох років перебуває у незадовільному стані та має значні дефекти, внаслідок чого упродовж багатьох років квартири [NUMBER] заливає дощовою та талою водою. У зв'язку із цим, неодноразово було пошкоджено стелю, стіни як зовні так і всередині та меблі (шафи бібліотеки) в квартирі [PERSON] Представник відповідача заперечуючи проти даного факту посилалась на те, що відповідно до актів від 31.10.2013 року та від 16.03.2015 року встановлено, що покрівля будинку [ADDRESS] знаходиться в належному стані, протікань не виявлено. Однак, суд не погоджується з такими твердженнями представника відповідача оскільки у вищевказаний період, а саме тоді коли були складені акти 31.10.2013 року та 16.03.2015 року дощів не спостерігалось, що підтверджується довідкою №01-20/1288 від 09.12.2015 року, виданою Українським гідрометеорологічним центром та згідно якої зазначено, що 31.10.2013 року кількість опадів вночі становила 0,4 мм., вдень опадів не було; 12.03.2015 року вночі опадів не спостерігалося, вдень кількість опадів становила 0,0 мм. Крім того, відомості зазначені у актах щодо належного стану покрівлі даху будинку спростовуються листом Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації від 23.02.2015 року за №108-108/ОП/Т-140/1-373, згідно якого обстеженням встановлено, що покрівля житлового будинку [ADDRESS] скатна, накрита із оцинкованого металу. Виявлені місця залиття квартири в передпокої, під стелею по стіні суміжній із перегородкою коридору, старі за походженням. Також, вказане спростовується неодноразовими зверненнями позивача [PERSON] разом з мешканцями сусідніх квартир до керівництва НТУУ «КПІ імені Ігоря Сікорського» від 28.10.2013 року за вх. № 520-580; від 06.12.2013 року за вх. №520-649; від 06.12.2013 року за вх. №520-650; від 17.12.2013 року за вх. №520-672; від 14.01.2014 року за вх. №П0002-0091; від 29.04.2014 року за вх. №520-193; від 11.07.2014 року за вх. №520-310; від 08.10.2014 року та від 16.02.2015 року, в яких вони просили відремонтувати дах будинку та вжити інші заходи реагування на існуючу проблему з протіканням даху. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за №927/11207 балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну чи іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно із законом. Відповідно до п.п. 2.1 Правил система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів. Згідно з п.п. 2.1.1 Правил, планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди). Відповідно до п. 2.12 Правил основним завданням загального огляду будинків є: визначення обсягу робіт з підготовки жилих будинків до експлуатації у весняно-літній та осінньо-зимовий періоди; встановлення технічного стану жилих будинків, що підлягають відповідно до плану капітальному або поточному ремонту в наступному році; уточнення обсягів робіт щодо поточного ремонту будинків, що включені в план на поточний рік; перевірка готовності жилих будинків, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осінньо-зимовий період; визначення обсягів та видів ремонтних робіт щодо кожного будинку для врахування під час формування плану на наступний рік або уточнення відповідних планів поточного року. Відповідно до п.п. 2.8.2 Правил утримання жилих будинків під час підготовки житлового фонду до експлуатації в зимовий період виконуються такі роботи усунення несправностей стін, фасадів, дахів, віконних і дверних заповнень, а також опалювальних печей, димоходів, газоходів, внутрішніх систем тепло-, водо- та електропостачання й установок із газовими нагрівачами. Згідно з п.п. 4.4.1 Правил під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати відсутність: дефектів металевих з'єднань у сполученнях дерев'яних конструкцій крокв, гідроізоляції, ураження деревини дерево руйнувальними комахами і будинковим грибком, наднормативний прогин риштування, крокв, прогонів; у залізобетонних дахах - руйнування поверхні бетону, корозії оголеної арматури, тріщин, патьоків, висолів тощо; у металевих дахах пошкодження фарбування і корозії металу, особливо у вузлах з'єднання (болти, зварювальні шви, косинки тощо). Слід зазначити, що заходи реагування на існуючу проблему НТУУ КПІ імені Ігоря Сікорського» не вживало, що підтверджується відповідями на вищевказані звернення від 06.05.2014 року за №0600/565; від 20.01.2015 року за №0501/43; від 11.08.2014 року за №29/911; від 11.03.2014 року за №0501/315; від 14.02.2014 року за №12/911 згідно яких зазначено, що протікання покрівлі не виявлено та покрівля знаходиться в належному стані. Тобто, на неодноразові звернення позивача та інших мешканців НТУУ «КПІ імені Ігоря Сікорського» заходів щодо ремонту даху будинку не вжило, а лише склало два акти обстеження та надало відповіді про належний стан покрівлі будинку. При цьому, відповідач не врахував, що заявники просили не лише оглянути покрівлю будинку, а й обстежити їх квартири та скласти відповідні акти. Крім цього, залиття квартир носить систематичний характер, чого також не було враховано відповідачем. На підставі викладеного, суд вважає, що відповідач, як балансоутривуач будинку, не виконував належним чином свої зобов'язання щодо належного утримання даху будинку протягом багатьох років, зокрема, не проводились планові та позапланові технічні огляди будинку, а під час підготовки житлового фонду до експлуатації в зимовий період не виконувались такі роботи, як усунення несправностей даху, внаслідок чого, квартира позивача [PERSON] неодноразово була залита дощовою та талою водою. Крім того, на спростування зазначених обставин представником відповідача не надано доказів, які б підтверджували утримання будинку в належному стані (акти перевірок, акти виконаних робіт, акти щодо належного стану будинку та інше). В судовому засіданні були допитані свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], які підтвердили неналежний стан покрівлі даху будинку [ADDRESS], факт залиття квартири та бездіяльність відповідача щодо належного утримання будинку. Оцінюючи покази свідків, суд вважає їх достовірними і такими, що не викликають сумніву в їх правдивості, оскільки свідки не заінтересовані в справі і підстав для обмови відповідача у них немає, їх покази не суперечать іншим матеріалам справи. Тому і підстав для сумніву у правдивості пояснень позивачів, про заподіяння матеріальної шкоди, внаслідок залиття квартири, власником якої є [PERSON], у суду немає. 21.10.2013 року мешканцями будинку за адресою: [ADDRESS] [PERSON], [PERSON], [PERSON] [PERSON], [PERSON] було складено акт огляду квартир за адресою [ADDRESS] та кв. 8, згідно якого, зокрема, в квартирі [NUMBER], в результаті залиття водою за період з 2011-2013 років пошкоджена наступні приміщення: 1. Кімната - а) стеля 3,8 кв.м темні плями по всіх швах; б) стіни мають темні плями, шпалери пошкодженні і відходять від стін - загальна площа кімнати 12 кв.м; 2. Коридор - а) залита стеля, плями темного кольору з ознакою розростання грибка - 6,5 кв.м (загальна площа стелі коридору 12 кв.м; б) стіни мають такі самі плями пошкоджено 33 кв.м (загальна площа стін коридору 72 кв.м). 3. Пошкоджений електричний дріт і відсутня напруга в коридорі, туалеті і ванній. У зв'язку з невизнанням НТУУ «КПІ імені Ігоря Сікорського» факту залиття квартири позивача [PERSON], останній звернувся до ТОВ «Судова незалежна експертиза України» для проведення експертного дослідження з визначення матеріального збитку, завданого залиттям квартири [ADDRESS]. 17.07.2017 року між [PERSON] та ТОВ «Судова незалежна експертиза України» був укладений договір №ЕД-1-1-213/15, відповідно до якого позивач оплатив вартість експертного дослідження в сумі 2593,00 грн., що також підтверджується квитанцією №1710023 від 22.07.2015 року. З висновку №ЕД-1-1-213/15 будівельно-технічного (оціночно-будівельного) експертного дослідження від 11.08.2015 року, складеного ТОВ «Судова незалежна експертиза України» розмір матеріального збитку, завданого власнику квартири [NUMBER] в будинку [ADDRESS] внаслідок залиття, станом на дату складання висновку становить 9535,00 грн. Також, 31.08.2018 року між [PERSON] та ТОВ «Судова незалежна експертиза України» було укладено договір №ЕД-1-1-236/15, відповідно до якого позивачем оплачено проведення експертного дослідження в сумі 700,00 грн., що також підтверджується квитанцією (а.с. 151 Т. 1). З висновку №ЕД-1-1-236/15 додаткового будівельно-технічного (оціночно-будівельного) експертного дослідження до висновку №ЕД-1-1-213//15 від 11.08.2015 року, розмір матеріального збитку, завданого внаслідок залиття квартири [NUMBER] у будинку [ADDRESS] а саме пошкодження прихованої електромережі в коридорі, туалеті та ванній кімнаті, про що вказано в акті від 12.08.2015 року, станом на дату складання висновку становить 933,00 грн. Представник відповідача заперечуючи проти розміру матеріальної шкоди посилалась на те, що висновки експертного дослідження №ЕД-1-1-213/15 будівельно-технічного (оціночно-будівельного) експертного дослідження від 11.08.2015 року та №ЕД-1-1-236/15 додаткового будівельно-технічного (оціночно-будівельного) експертного дослідження до висновку №ЕД-1-1-213//15 від 11.08.2015 року не є висновком експерта в розумінні ЦПК України, а отже не є належними доказами завдання матеріальної шкоди. Однак, суд не погоджується з такими твердженнями представника відповідача, з огляду на наступне. Статтею 77 ЦПК України встановлено, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Згідно ч. 3 ст. 102 ЦПК України, висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Оцінивши висновки експертних досліджень від 11.08.2015 року та від 31.08.2015 року в сукупності з дослідженими в судовому засіданні матеріалами справи, суд не знайшов жодних обставин, які б дозволяли стверджувати про необґрунтованість, неправильність висновку чи суперечливість його іншим матеріалам справи. Судом встановлено, що висновки експертних досліджень від 11.08.2015 року та від 31.08.2015 року проведені ТОВ «Судова незалежна експертиза України» містять докладний опис проведеного дослідження та обґрунтовані, чіткі висновки з поставлених питань. Будь - яких доказів які б викликали сумнів у повноті, ясності, правильності висновків експертних досліджень, чи доказів пов'язаних з недостатньою професійною кваліфікацією оцінювача, який його складав, сторонами надано не було, а тому суд вважає їх вірними та обґрунтованими і такими, що не суперечать матеріалам справи, і може бути взятими до уваги судом при ухваленні рішення. Зважаючи на викладене, висновки слід вважати належними та допустимими доказами у справі. Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пленум Верховного Суду України і своїй постанові № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п. 2 роз'яснив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її задала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Судом достовірно встановлено, що залиття квартири позивача [PERSON] відбулося внаслідок неналежного утримання будинку [ADDRESS] відповідачем, як балансоутримувачем, зокрема, через перебування покрівлі даху у незадовільному стані. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про стягнення з НТУУ «КПІ імені Ігоря Сікорського» на користь [PERSON] матеріальної шкоди в сумі 10468,00 грн. та витрат пов'язаних з проведенням будівельно-технічних експертиз в розмірі 3293,00 грн. Позивачі також просили стягнути на їх користь в рівних частинах моральну шкоду в сумі 40000,00 грн. на що слід зазначити наступне. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Ст. 23 ЦК України, встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права, яка полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншими ушкодженнями здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. П.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження громадського життя, настанні негативних наслідків. Встановлено, що внаслідок залиття позивачу [PERSON] завдано моральної шкоди, яка виразилась у пошкодженні його майна. Позивач був вимушений звернутись до суду, оскільки в добровільному порядку відповідач вирішити спір не погодився. Залиття квартири створило для позивача дискомфорт, оскільки після залиття квартира потребує ремонту, а внаслідок бездіяльності відповідача позивач позбавлений можливості це здійснити. Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується особою, яка заподіяла шкоду, якщо вона не доведе, що моральна шкода заподіяна не з її вини. Розмір відшкодування визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, фізичних чи моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків. Виходячи з обставин справи суд вважає, що розмір моральної шкоди, завданої позивачу [PERSON] внаслідок залиття завищений ним і тому з відповідача на його користь підлягає стягненню моральна шкода в сумі 5000,00 грн. При цьому, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] до НТУУ «КПІ імені Ігоря Сікорського» про відшкодування моральної шкоди, оскільки матеріальна шкода внаслідок залиття квартири була завдана саме власнику квартири [ADDRESS] - [PERSON], а тому, в даному випадку [PERSON] не є особою, на користь якої має бути відшкодовано моральну шкоду, спричинену залиттям квартири [PERSON] Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Встановлено, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем [PERSON] був сплачений судовий збір на загальну суму 643,60 грн. (а.с. 21-22, Т. 1). Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача [PERSON] суми сплаченого судового збору 643,60 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial