Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-19 00:00:00

Позивачі звернулись до суду із позовом до відповідачів та відповідно просили: [PERSON] визнати за нею право власності на одну шосту частку у праві спільної часткової власності на житловий будинок №19 з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по вулиці Пархоменко в смт. Ярмолинці Хмельницької області (далі обєкт нерухомості), в порядку спадкування за законом після смерті 06.05.2016 року [PERSON], яка прийняла спадщину у порядку спадкування за законом після смерті 01.12.2012 року [PERSON]; [PERSON] визнати за нею право власності на одну шосту частку у праві спільної часткової власності на обєкт нерухомості в порядку спадкування за законом після смерті 01.12.2012 року [PERSON] Позивач 1 [PERSON] свої вимоги обґрунтувала тим, що вона є єдиним спадкоємцем за законом після смерті [PERSON], яка у свою чергу є спадкоємцем спірної частки за законом після смерті її племінника [PERSON] Позивач 2 [PERSON] свої вимоги обґрунтувала тим, що вона є спадкоємцем спірної частки за законом після смерті її племінника [PERSON] Позивачі не мають можливості оформити свої спадкові права через те, що їх племінник [PERSON] не зареєстрував свої речові права згідно свідоцтва від 24.04.2012 року про право на спадщину за заповітом після смерті його матері [PERSON] у вигляді однієї другої частки у праві спільної часткової власності на обєкт нерухомості. Єдиним способом захисту їх речових прав є судове рішення про визнання права власності. Відповідач 1 проти задоволення позову заперечував з тих підстав, що він не визнає перехід права власності на обєкт нерухомості від його матері [PERSON] до її доньки [PERSON], та відповідно від останньої до її сина [PERSON], а тому звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договору дарування від 22.04.1975 р. та скасування його у звязку з підробкою підписів (на підставі цього договору право власності на обєкт нерухомості перейшло від [PERSON] до її сина [PERSON] та її цивільного чоловіка [PERSON] у рівних частках кожному, тобто по одній другій частці) та у звязку з іншими підставами. Вважає, що підписи на тексті позовної заяви підроблені, а тому просив призначити почеркознавчу експертизу позовної заяви та інших документів (т.1 а.п. 30, 47, 48, 158). Відповідач 2 позов визнав повністю. В судових засіданнях сторони підтримали свої доводи. Дослідивши матеріали справи та подані докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, як окремо так і взаємний їх звязок, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити повністю з підстав. Відповідно до рішення Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 24.01.2014 року у справі №689/2626/13-ц встановлено факт, що [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], є рідними тітками [PERSON], [INFO], який помер 01.12.2012 р. (а.с. 96). Відповідно до рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14.05.2013 року у справі №686/7078/13-ц встановлено факт, що [PERSON] є рідним братом [PERSON], [INFO] (а.с. 126). Відповідно до свідоцтва про народження від 12.02.1972 р [PERSON] є матірю [PERSON] (а.с. 127). Отже, [PERSON], [PERSON] та [PERSON] відповідно до ч.1 ст.1263 ЦК України мають право на спадкування за законом після смерті [PERSON] як рідні тітки та рідний дядько. Їх частки відповідно до ч.1 ст.1267 ЦК України є рівними. Померлий 01.12.2012 р [PERSON] був власником однієї другої частки у праві спільної часткової власності на житловий будинок №19 з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по вулиці Пархоменко в смт. Ярмолинці Хмельницької області, що підтверджується свідоцтвом про право власності на спадщину за заповітом від 24.07.2012 р, що видане у порядку спадкування після смерті його матері [PERSON], [INFO] (а.с. 11). Однак, на відміну від іншого спадкоємця за цим же свідоцтвом - [PERSON], [PERSON] право на спадщину відповідно до ст.1299 ЦК України не зареєстрував, тобто не зареєстрував своє право власності на обєкт нерухомості, що перешкоджає належному оформленню права власності спадкоємцями (а.с. 137). [PERSON] та [PERSON] належним чином успадкували майно після смерті [PERSON], що підтверджується матеріалами спадкової справи №30-2013 у нотаріуса, № у спадковому реєстрі 54114408, заведено 31.01.2013 р. (а.с. 120-136). [PERSON] померла 06.05.2016 р., що підтверджується свідоцтвом про смерть [PERSON] районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області від 06.05.2016 р. [PERSON] як донька померлої прийняла спадщину та є єдиним спадкоємцем, що підтверджується матеріалами спадкової справи [PERSON] районної державної нотаріальної контори №34/2016, а також письмовими відмостями даної установи листи від 24.11.2016 №822/02-14 та від 06.12.2016 №863/02-14 (т.1 а.с. 94, 97, 149-156). У звязку з цим ухвалою від 20.01.2017 р. залучено до участі у справі правонаступника позивача 1 [PERSON] - [PERSON] у якості позивача 1 (а.с. 168, 169). Відповідно до п.1) ч.1 ст.2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відсутність факту офіційного визнання перешкоджає належному володінню, користуванню та розпорядженню успадкованим майном, створює умови правової невизначеності речових прав позивачів. Зокрема, відповідач 1 [PERSON] їх права не визнає, заперечує. Органи нотаріату позбавлені юридичної можливості оформити спадкові права позивачів, оскільки [PERSON] свої речові права за життя належним чином не оформив. За даних обставин права позивачів підлягають захисту судом, а судове рішення відповідно до п.9) ч.1 ст.27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» є підставою для державної реєстрації права власності позивачів. Відповідно до ч.1 ст.392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Доводи відповідача 1 [PERSON] про те, що він не визнає перехід права власності на обєкт нерухомості від його матері [PERSON] до її доньки [PERSON], та відповідно від останньої до її сина [PERSON], а тому звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договору дарування від 22.04.1975 р. та скасування його у звязку з підробкою підписів та у звязку з іншими підставами вказаного вище не спростовують. Ці доводи уже були предметом судового розгляду у цивільній справі за позовом [PERSON] до Другої Хмельницької нотаріальної контори, [PERSON], [PERSON], [PERSON] про визнання договору дарування недійсним. Рішенням Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 20.01.2016 р у справі №686/18628/14-ц у позові [PERSON] відмовлено повністю. Ухвалою Апеляційного суду Хмельницької області від 18.02.2016 року апеляційну скаргу [PERSON] відхилено, а дане рішення залишено без змін. Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 26.05.2016 р. касаційну скаргу [PERSON] відхилено, рішення Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 20.01.2016 р та ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від 18.02.2016 р. залишено без змін. Вказаними судовими рішеннями встановлено, що площа будинку, який є предметом спірного договору, збільшено за рахунок прибудов, які узаконені у встановленому законом порядку, підпис на договорі виконано матірю позивача [PERSON], що підтверджується висновком судової почеркознавчої експертизи від 03.03.2015 р., [PERSON] не доведено яке саме його право порушено оспорюваних договором (а.с. 141-148). Відповідно до ч.3 ст.61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. У звязку з цим доводи відповідача [PERSON] суд відхиляє. Суд відмовляє у задоволенні клопотання [PERSON] про призначення почеркознавчої експертизи щодо підписів на тексті позовної заяви та інших документах, наданих позивачами, оскільки [PERSON] була присутня у судових засіданнях в залі суду, підтвердила справжність підписів. [PERSON] є єдиним спадкоємцем після смерті позивача 1 [PERSON], а на час прийняття рішення суду вона є позивачем 1 у справі та одночасно опікуном позивача 2 [PERSON] Підвердження у залі суду [PERSON] з огляду на її статус позивача та опікуна іншого позивача достатньо для того, щоб не ставити під сумнів підписи на тексті позовної заяви та інших документах, наданих позивачами. Крім того, заперечуючи проти задоволення позову, відповідач [PERSON], не навів доводів про те, яким чином порушуються його права, свобод чи інтересів у спірних правовідносинах. Суд задовольняє позовні вимоги з власними редакційними правками з урахуванням ідентифікуючих об'єкт нерухомості відомостей, вказаних у витязі з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, з метою належного виконання реєстратором рішення суду у подальшому, що не є виходом за межі позовних вимог (а.с. 137). На основі викладеного та

Outcome: approved