Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-16 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулись до суду з позовом до Територіальної громади в особі Березотіцької сільської ради Лубенського району Полтавської області, треті особи [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Друга Лубенська державна нотаріальна контора про визначення частки у спільній сумісній власності. В позові вказали, що 29.12.2001 року їх сім`ї, яка складалась з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] органом приватизації радгоспу «Дружба» с.Березоточа Лубенського району видано свідоцтво про право власності на житло, а саме: житловий будинок по [ADDRESS] , який став належати їм на праві спільної сумісної власності, однак, частки кожного із співвласників будинку у Свідоцтві не зазначені. [INFO] помер один із співвласників будинку [PERSON] , після смерті якого залишилось спадщина, яка складається з належної останньому частини будинку. При зверненні ними до державного нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, у видачі свідоцтва про право на спадщину їм було відмовлено, мотивуючи тим, що у них відсутній правовстановлюючий документ на будинок. Позивачі прохають суд визнати, що частка померлого [INFO] [PERSON] у праві спільної сумісної власності становила 1/6 частину будинку [ADDRESS], площею 82,8 кв.м., по [ADDRESS] , розташованого на неприватизованій земельній ділянці, площею 0,28 га, зазначеного у технічному паспорті на будинок літерою А-1 та 1/6 частину господарських будівель, зазначених у технічному паспорті на будинок, а саме: Б,б,б - літня кухня, сарай; Е - погріб; Д - гараж; Г - вбиральня; №1,2 - огорожа; №3 - колодязь. В судове засідання позивачі [PERSON] та [PERSON] не з`явились, надіслали до суду заяву з проханням розглянути справу без їх участі, на задоволенні позову наполягають. Представник відповідача Березотіцької сільської ради Лубенського району в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву з проханням розглянути справу у його відсутність. Треті особи [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явились, надіслали до суду заяви з проханням розглянути справу без їх участі, позовні вимоги підтримали. Представник третьої особи Другої Лубенської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву з проханням розглянути справу у його відсутність, щодо позовних вимог покладається на рішення суду. За відсутності учасників процесу розгляд цивільної справи здійснено в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Відповідно до ч.2,3 ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх видів процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У відповідності до ст.ст. 76-83 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи…Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень…Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи…Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях… Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Судом встановлено, що згідно Свідоцтва про право власності на житло від 29.12.2001 року, виданого Органом приватизації радгоспу «Дружба» с.Березоточа Лубенського району Полтавської області, яке зареєстровано КП «Лубенське МБТІ» (а.с.14), [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] стали співвласниками житлового будинку, розташованого по [ADDRESS] . Проте, окремі частки кожного із співвласників у вищевказаному Свідоцтві про право власності на житло не були визначені. [INFO] помер один із співвласників будинку - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.20) і після його смерті залишилось спадкове майно, зокрема, частина домоволодіння по [ADDRESS] . При зверненні позивачами [PERSON] та [PERSON] , як спадкоємцями першої черги, до державного нотаріуса Другої Лубенської нотаріальної контори по питанню прийняття вищевказаного спадкового майна, у вчиненні нотаріальних дій постановою від 05.12.2019 року їм було відмовлено, оскільки у них відсутній правовстановлюючий документ (а.с.25). Згідно ч.2 ст. 370 ЦК України у разі виділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, або законом. Як встановлено, домовленості між співвласниками про розмір часток квартири не було, тож вищевказаний будинок належав по 1/6 частині кожному, відтак, спадкодавцеві [PERSON] належала 1/6 частина будинку. Разом з тим, що стосується господарських будівель, суд зазначає наступне. Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, з вищевказаного Свідоцтва про право власності на житло від 29.12.2001 року, виданого Органом приватизації радгоспу «Дружба» с.Березточа Лубенського району Полтавської області, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] стали співвласниками житлового будинку у 2001 році, в той час як господарські будівлі - Б,б,б - літня кухня, сарай; Е - погріб; Д - гараж; Г - вбиральня; №1,2 - огорожа; №3 - колодязь, згідно технічного паспорту, який приєднаний позивачами до матеріалів позову (а.с.16-19), побудовані ще у 1991 році, тобто за 10 років до приватизації будинку. Тобто на момент набуття у власність цього будинку господарські будівлі вже існували, однак при цьому суду не надані докази на підтвердження того, що разом із будинком їм були передані у спільну сумісну власність господарські будівлі. При цьому на будь-які інші підстави для набуття у власність господарських будівель позивачі не посилаються. Відтак, в цій частині суд не знаходить підстав для задоволення позову.

Outcome: partial