Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-25 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом до [PERSON], третя особа: [PERSON], про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Під час розгляду справи до участі у справі в якості відповідача залучено [PERSON] Позовні вимоги обгрунтовані тим, що позивачі постійно проживають в квартирі [ADDRESS] яка належить їм на праві власності. У жовтні 2016 року відбулось залиття квартири позивачів, чим завдано майну останнім матеріальну шкоду у розмірі 98816,00 грн. Актами комісії ЖЕД-511 встановлено, що залиття квартири відбулося з вини відповідачів, які є власниками квартири [ADDRESS], через самовільне переобладнання ними стояка гарячого затоплення з туалету до ванної кімнати. У зв'язку з пошкодженням майна позивачів, [PERSON] було завдано також моральну шкоду, розмір якої оцінений нею у 30000,00 грн. Посилаючись на наведене, позивачі просили стягнути з відповідачів на користь позивача [PERSON] матеріальні збитки у сумі 49408,00 грн., 30000,00 грн. на відшкодування завданої моральної шкоди, 1500,00 грн. на відшкодування витрат за оцінку завданої майнової шкоди, та на користь позивача [PERSON] матеріальні збитки у сумі 49408,00 грн., а також вирішити питання про розподіл судових витрат. Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 16.03.2018 (з урахуванням внесеного ухвалою суду від 30.03.2018 виправлення у вказане рішення) позов задоволено частково, стягнуто з відповідачів на користь позивача [PERSON] грошові кошти у сумі 50908,00 грн., а на користь позивача [PERSON] грошові кошти у розмірі 49408,00 грн., а також вирішено питання про розподіл судових витрат. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 30.11.2018 заяву відповідачів про перегляд заочного рішення задоволено, заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 16.03.2018 скасовано і призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Позивачі у судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити. Представник відповідачів [PERSON] проти позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на недоведеність позивачами розміру майнової шкоди. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про час і місце судового розгляду справи повідомлялася належним чином. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Позивачі [PERSON], [PERSON] та третя особа [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS], а саме [PERSON] належить 1/3 частини квартири, [PERSON] - 2/6 частини та [PERSON] - 1/6 частина. Згідно з довідкою Комунального концерну № 89/3937 від 27.09.2017 у вказаній квартирі зареєстровані [PERSON], [PERSON] та малолітній [PERSON] Відповідно до акту про залиття, складеного 14.11.2016 комісією ЖЕД-511, 25.10.2016 в будинку [ADDRESS] трапилось залиття з вищерозташованої квартири, внаслідок чого в квартирі [ADDRESS] пошкоджено: туалет - стіна (пошкоджено кахельну плитку) 1,0 кв.м.; велика кімната - стеля (шпалери) 5,0 кв.м, стіни (шпалери) 10,5 кв.м., підлога (лінолеум) 4,0 кв.м.; спальня - стеля (шпалери) 4,0 кв.м., стіни (шпалери) 3,0 кв.м., підлога (лінолеум) 3,0 кв.м.; коридор - підлога (паркет) 14,4 кв.м.; кухня - стеля (шпалери) 2,0 кв.м., стіни (шпалери) 1,5 кв.м.; та холл - стеля (шпалери) 5,0 кв.м., стіни (шпалери) 5,0 кв.м. Залиття сталося внаслідок самовільного переобладнання стояка гарячого водопостачання з туалету до ванної кімнати, без консультації працівників ЖЕК-511, в квартирі [ADDRESS] (а.с.13-14) Положеннями ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. За правилами ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 2 ст.1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст.22 ЦК України. Так, статтею 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Матеріалами справи підтверджено, що позивачі є співвласниками квартири [ADDRESS], зареєстровані в ній та проживають. У жовтні 2016 року відбулося залиття квартири позивачів. За актами комісії ЖЕД причиною залиття квартири встановлено самовільне переобладнання стояка гарячого водопостачання з туалету до ванної кімнати власниками квартири № 45. Квартира [ADDRESS] зареєстрована на праві власності за [PERSON] та [PERSON] в рівних долях, що підтверджується даними реєстрових книг КП КМР «Київського міського бюро технічної інвентаризації (а.с. 78). Обґрунтовуючи розмір завданої матеріальної шкоди, позивачі посилаються на звіт про визначення розміру матеріальної шкоди № 192/16 від 05.12.2016, складеного на замовлення позивача [PERSON] оцінювачем Левицьким В.В., згідно з яким розмір майнової шкоди, який завдано позивачам внаслідок залиття квартири, складає 98816,00 грн. Під час розгляду справи представник відповідачів заперечував проти визначеного позивачами розміру майнової шкоди, однак жодних доказів на його спростування суду не надав. За таких обставин, суд доходить висновку, що матеріальна шкода, завдана позивачам, становить 98816,00 грн. Крім того, матеріалами справи підтверджено, що матеріальну шкоду позивачам завдано з вини відповідачів - власників квартири №45. За приписами ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна, тощо. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Внаслідок залиття квартири позивачу [PERSON] була завдана моральна шкода, що виразилася у душевних стражданнях, переживаннях, погіршенні стану здоров'я. Розмір завданої моральної шкоди позивачем оцінений у 30000,00 грн. З урахуванням принципів розумності та справедливості, враховуючи характер та обсяг страждань, яких зазнала [PERSON], суд вважає за доцільне зменшити розмір моральної шкоди, визначений позивачем, до 5000,00 грн. Враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку про часткове задоволення позову, з відповідачів в рівних частках на користь позивачів у відповідності до розміру їх часток у праві власності на квартиру підлягають стягненню грошові кошти на відшкодування збитків, пов'язаних з залиттям квартири, а саме на користь [PERSON] - 49407,99 грн. та на користь [PERSON] - 32938,66 грн. Крім того, з відповідачів в рівних частках з кожного на користь позивача [PERSON] слід стягнути грошові кошти у сумі 5000,00 грн. на відшкодування завданої моральної шкоди. З викладеного,

Outcome: partial