Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-25 00:00:00

Позивачі просять суд стягнути з відповідача на їх користь 90063грн.- на відшкодування шкоди, заподіяної їм залиттям належної їм квартири [ADDRESS], що мало місце 5.01.2016р., і на відшкодування моральної шкоди в сумі 10000грн. Позовні вимоги вмотивовано тим, що вказана квартира належить позивачам на праві власності у рівних частках; 5.01.2016р. квартира була залита гарячою водою з квартири, належної відповідачці, що знаходиться поверхом вище, причиною залиття вважає неналежне утримання відповідачем свого майна. Моральна шкода полягає в тому, що внаслідок залиття квартири був повністю пошкоджений новий ремонт квартири, було пошкоджене гарячою водою майно (меблі і інші речі), вони витрачали час на усунення наслідків від залиття, на прибирання води, просушування речей, що обтяжувалось холодним періодом року, квартира приведена у стан неможливості проживання і знаходження в ній, потребує повного термінового ремонту, в ній з,явились сирість і пліснява, вони втратили можливість користуватись квартирою і жити в ній, вимушені витрачати додатково час у докладати додаткових зусиль. Відповідачка позов визнала частково, не оспорює факту залиття квартири позивачів гарячою водою з її квартири і не оспорює самого факту завдання шкоди і пошкодження ремонту в квартирі. Частково не оспорює наявності у неї відповідальності за заподіяну шкоду, але просила врахувати, що причиною залиття не були її навмисні дії, причиною залиття був порив крану подання води до рушникосушарки; причиною пориву вважає те, що ТОВ «Комфорт Т» підвищив тиск у системі гарячого водопостачання, що і призвело до зриву крана, тому просила зменшити розмір відшкодування. Також вважає завищеним вказаний позивачем розмір шкоди, оскільки не приймала участі при проведенні огляду і при оцінці. З приводу причин аварії пояснила, що шаровий кран до рушникосушарки був встановлений її знайомим [PERSON] (батьком її дитини) або найнятим ним працівником, без складення будь яких договорів на виконання таких робіт, що документи про купівлю даного крану не збереглись, вона не може повідомити, де і у кого був куплений даний кран і як він був встановлений. Також відповідач пояснила, що вона була єдиним власником вказаної квартири з 2014 року, що вона одна користувалась даною квартирою та проживала в ній станом на час залиття квартири позивачів; і що у жовтні 2016 року (зі слів 10.10.2016р.) вона вказану квартиру подарувала своєму синові [PERSON]. Третя особа надала письмові пояснення, і представник третьої особи директор [PERSON] надала пояснення суду, в яких підтвердила, що нею були складені відповідні акти, засвідчено залиття квартири позивача з квартири відповідача, зафіксовано причину залиття- порив шарового крану у квартирі відповідача, що одразу після отримання повідомлення про аварію сантехнік перекрив воду, тобто своєчасно вжито заходів до припинення залиття і зменшення шкоди; що тоді ж був опитаний [PERSON], який представився власником квартири №234, який пояснив, що зірвало кран на рушникосушарці, і що даний кран він встановлював сам. Третя особа заперечувала факт підвищення тиску в системі і причетність вини третьої особи до даного пориву і до залиття квартири позивачів і відсутність відповідальності за шкоду, заподіяну даним поривом. Також представник третьої особи підтвердила, що була в квартирі позивачів після залиття, в квартирі було все мокре, стояв пар, через що в квартирі не можна було знаходитись, тому більш ретельний огляд квартири вона провела пізніше; що жінка плакала, казала, що чоловік, збираючи воду, отримав травму, все майно було мокрим, і сусіди допомагали витягувати та просушувати речі. З наданих суду сторонами доказів встановлено: [PERSON] свідоцтва про право власності від 14.04.2014р. і витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, квартира [ADDRESS] на лежить на праві спільної часткової власності позивачам [PERSON] і [PERSON] , по 1\\2 частці кожному. Власником квартири [ADDRESS] станом на 5 січня 2016 року була відповідач [PERSON], даного факту відповідач не заперечує, пояснила, що вона одна була власницею вказаної квартири, а в кінці 2016 року подарувала квартиру своєму синові. [PERSON] обстеження житлового приміщення квартири №234 від 6.01.2016р., складеного комісією ТОВ «Комфорт-Т» у складі головного інженера, сантехніка, у присутності представника власника квартири [PERSON], - 5.01.2016р. в квартирі №234, власником якої є [PERSON], було розірвання арматури (шарового крана) внаслідок чого було підтоплення квартир 13-го, 12-го та 11-го поверхів. [PERSON] обстеження житлового приміщення квартири №234 від 26.03.2016р., складеного комісією ТОВ «Комфорт-Т» , аналогічного змісту з попереднім актом, внаслідок розірвання арматури (шарового крана) в даній квартирі було підтоплення квартири №226. [PERSON] обстеження 13-го поверху у під,їзді, від 30.03.2016р., складеного комісією ТОВ «Комфорт-Т» у складі головного інженера, сантехніка, у присутності власника квартири №226 [PERSON], 5.01.2016р. в квартирі №234 відбулось розірвання арматури - шарового крана, внаслідок чого було підтоплення коридору 13 поверху, стіни, стелі, виникла тріщина на штукатурці від стелі до підлоги. [PERSON] обстеження житлового приміщення квартири №226 від 30.01.2016р., складеного головним інженером ТОВ «Комфорт-Т» у присутності власника квартири [PERSON], - 5.01.2016р. в квартирі №234, власником якої є [PERSON], було розірвання арматури (шарового крана), було підтоплено квартиру №226, внаслідок підтоплення було пошкоджено : коридор: стелю, шпалери, плінтус; кухню: стелю, шпалери, гіпсокартон, плінтус, стіл, задні стіни підвісних шаф; ванну кімнату: стелю, електропроводку, коробку дверей; меншу кімнату: ламінат, плінтус, шпалери, стелю, коробку дверей, ніжки ліжка, килим, шафу, продукти; другу кімнату: коробку дверей, стел,ю шпалери, плінтус, ламінат, нижню стінку шаф, дивана, стіл, килим. [PERSON] Висновку Броварського ВП ГУНП від 9.01.2016р. за результатами перевірки повідомлення [PERSON], заявнику рекомендовано за фактом залиття квартири і завдання майнової шкоди звернутись до суду; зі змісту даного Висновку видно, що працівником поліції були опитані [PERSON] і [PERSON] мешканці квартир у даному під,їзді, які пояснили, що 5.01.2016р. в період між 20-20 і 20-50 виявили течу гарячої води по стінам, пройшовши по поверхам вище вони виявили, що затоплення відбувається з квартири №234 на 14-му поверсі. Опитаний [PERSON]Ю, (мешканець квартири №234) пояснив, що по мобільному телефону від сусідки дізнався про аварію, прибувши у квартиру №234 о 21 годині виявив, що у квартирі було порвано кран рушникосушарки. Квитанцією і товарним чеком від 20.05.2016р. підтверджено факт оплати позивачем послуг оцінювача - у розмірі 2000грн. (за складення даного Звіту). [PERSON] Звіту № 41\\16 від 17.05.2016р. , складеного ФОП [PERSON] , - розмір майнової шкоди, завданої власнику квартири [ADDRESS], в результаті залиття квартири, станом на момент складання звіту становить 88063грн. Як видно з даного Звіту, оцінку шкоди проведено за наслідками огляду квартири спеціалістом 5.05.2016р., оглядом виявлено ознаки залиття з пошкодження оздоблення та меблів кухні, двох кімнат, лоджії, ванної та коридору; враховувалась заміна пошкоджених покриттів на аналогічні, ознак зносу ремонту не виявлено; оцінку проведено за методикою «Визначення причин залиття з урахуванням нових технологій та визначення матеріальної шкоди за його наслідками», розмір шкоди визначено як вартість відновлювального ремонту, як вартість ремонтно- будівельних робіт. До Звіту долучено зведений і локальний кошторисні розрахунки. Кваліфікацію спеціаліста підтверджено долученими документами (сертифікатом субєкта оціночної діяльності, кваліфікаційним свідоцтвом оцінювача, посвідченням про підвищення кваліфікації. Суд не вбачає підстав не вірити даному доказу. Звіт складено за результатом огляду приміщень безпосередньо оцінювачем, через достатній час після залиття (достатній для того, щоб проявились всі негативні наслідки залиття водою і в той же час коли пройшов достатній строк для того, щоб зникли всі несуттєві погіршення від води (які після висихання не мали б негативних наслідків). Тобто оцінку проведено обєктивно. При порівнянні кошторисів і Звіту, наведених в даних документах розрахунків, з переліку пошкоджень , наявних у квартирі, можна погодитись з тим, що враховані оцінювачем пошкодження виникли саме внаслідок залиття квартири водою, а наявність пошкоджень стелі і стін вказує на залиття саме зверху. Відсутні підстави для того, щоб вважати завищеними як обсяг пошкоджень у квартирі, так і обсяг ремонту та його вартості. Даний Звіт є належним, допустимим і достовірним доказом, судом приймається до уваги, а оспорювання його відповідачем є голослівним. Відповідач не змогла пояснити, в якій саме частині вона не згодна з даним Звітом, в якій частині вона оспорює завдану шкоду, необхідність ремонтних робіт та їх вартість. Відповідач не надала доказів на спростування даного Звіту, у встановлені ст.131 ЦПК строки не подала доказів і не заявила відповідних клопотань про їх витребування, в тому числі не заявила клопотання про призначення судової експертизи - у разі незгоди з наданими позивачем доказами, хоча мала для цього достатньо часу, враховуючи, що про розгляд даної справи і про заявлені позовні вимоги вона дізналась ще у жовтні 2016р. Відповідно до ст. 1166 ЦК України,\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Відповідно до ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди\~майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані\~збитки\~у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. [PERSON] ст. 386 ЦКУ - власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. [PERSON] ст. 322 ЦКУ - власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. [PERSON] ст. 323 ЦКУ - ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. [PERSON] ч.4 ст.319 ЦК України власність зобовязує. Таким чином, встановлено, що позивачам дійсно заподіяно шкоду. Встановлено, що шкода майну позивачів заподіяна залиттям квартири гарячою водою з квартири відповідача. Ніяких доказів на доведення відсутності вини відповідачки і її відповідальності перед позивачем за завдану шкоду відповідач суду не надав і не вказав інших осіб , які на його думку є відповідальними за заподіяну шкоду. Встановлено, що аварія в системі гарячого водопостачання трапилась в квартирі відповідача (тобто за межами відповідальності утримувача багатоповерхового і багатоквартирного будинку), внаслідок пориву обладнання, встановленого відповідачем, а не третьою особою. Як пояснила відповідачка у судовому засіданні, і що видно з пояснень її знайомого [PERSON] (який представляв її інтереси з питань залиття квартири), який був опитаний працівником поліції, - заміна шарового крана на рушникосушарці в квартирі відповідачки здійснена силами власника та вказаної особи. Відповідач посилається на ймовірний брак у даному крані, але наявності таких обставин, які б перекладали відповідальність на виробника неякісного товару - не довів. Даний порив шарового крану не є форс-мажорною і незалежною від відповідача обставиною, як на це посилається відповідач, а є наслідком неякісного ремонту (робіт чи обладнання), виконаного самим відповідачем, принаймні іншого відповідач не довів, а доведення відсутності вини і обовязку відшкодувати завдану шкоду у даному випадку повинен довести саме відповідач, як власник, який несе відповідальність за шкоду, заподіяну внаслідок використання ним свого майна. При цьому суд враховує той факт, що відповідач не оспорив складених по відношенню до нього актів, не звертався до третьої особи з даного приводу; посилання відповідача на підвищення тиску у системі водопостачання як на причину пориву нічим не доведено, є голослівним. При цьому суд знаходить слушним зауваження третьої особи з даного приводу, що позанормативного підвищення тиску в системі не було, і що у разі такого підвищення тиску, в першу чергу порив трапився б на нижніх поверхах , а не на 14-му, де розташована квартира відповідача. Відповідач посилається на те, що пориви траплялись і в інших квартирах, але це не знімає відповідальності з відповідача перед позивачем, і крім того, ніяких доказів на підтвердження такого факту відповідач суду не подав, а з пояснень інших мешканців під,їзду, засвідчених у Висновку поліції, наведеному вище, видно, що їхні квартири були залиті так само з квартири відповідача. Таким чином не встановлено підстав для звільнення відповідача за завдану позивачу шкоду. Суд також не вбачає підстав для перекладення відповідальності на третю особу, враховуючи, що порив відбувся вже за межами відповідальності утримувача внутрішньобудинкової системи. Суд також не вбачає підстав для зменшення розміру шкоди, враховуючи обєктивність проведеної оцінки; суд вважає таким, що заслуговує на увагу , посилання позивача на те, що на даний час у разі нового перерахунку - розмір шкоди був би визначений у більшу суму через інфляцію, враховуючи, що з часу проведення оцінки минув тривалий період. Обставини, на які посилається відповідач, не є підставою для зменшення розміру відшкодування. Суд, враховуючи вимоги ст.ст.10,11,60 ЦПК України щодо змагальності, диспозитивності і меж розгляду, розглядає дану справу лише на підставі поданих сторонами доказів, і виходить з того, що на позивача у даному спорі покладається обовязок по доведенню факту заподіяння шкоди і її розміру, причини заподіяння шкоди, а на відповідача покладено обовязок довести відсутність його вини і відповідальності. Шкода, яка підлягає відшкодуванню, складається з визначеної у Звіті про оцінку суми (розміру шкоди) 88063грн., а також до шкоди (збитків), слід віднести витрати позивачів, повязані з оплатою послуг оцінювача по визначенню розміру шкоди 2000грн., всього 90063грн. [PERSON] ст. 360 ЦКУ права та обовязки співвласників щодо майна, належного їм на праві спільної часткової власності, здійснюються у відповідності до їх часток. Враховуючи, що позивачі є співвласниками пошкодженого майна в рівних частках, враховуючи їх пояснення, що ремонт у квартирі зроблений ними при рівній участі обох, що шкоду завданої обом у рівних частках, що оплату послуг оцінювача позивачі понесли порівну, незалежно від того, що в квитанції про оплату 2000грн. платником зазначено одного позивача, - при таких обставинах суд дійшов висновку, що шкода підлягає відшкодуванню кожному з позивачів в рівних частках, тобто кожному по 1/2 частці від визначеної вище загальної суми: 90063грн. : 2 = 45031,50грн. Щодо вимог про стягнення моральної шкоди, то суд виходить з того, що факт заподіяння моральної шкоди встановлений, є очевидним, враховуючи характер шкоди і обставини, при яких вона заподіяна. Відповідач не оспорює як факту заподіяння моральної шкоди так і визначеного позивачами її розміру. Моральна шкода полягає у негативних наслідках немайнового характеру, зокрема у тому, що був повністю пошкоджений новий ремонт квартири, було пошкоджене гарячою водою майно (меблі і інші речі), що позивачі були вимушені витрачати додатково час і докладати додаткових зусиль на усунення наслідків від залиття, на прибирання води, просушування і збереження речей, що обтяжувалось холодним періодом року, що квартира (приготована для проживання) була приведена у стан неможливості проживання в ній, потребує повторного ремонту. Враховуючи рівні частки позивачів у праві власної т на квартиру, враховуючи рівність шкоди, завданої кожному з позивачів, суд визначає загальний розмір грошової компенсації завданої моральної шкоди у розмірі 10000грн., і відповідно визначає компенсацію кожному з позивачів по 5000грн. [PERSON] ст.88 ЦПК України у разі задоволення позову, відшкодуванню підлягають і понесені позивачем (позивачами) судові витрати, зокрема, по сплаті судового збору, пропорційно задоволеним позовним вимогам. Судовий збір за заявленими позовними вимогами сплачено першим позивачем у повному розмірі. [PERSON] Закону «Про судовий збір», судовий збір становить 1% від загальної суми позову, тобто 900,63грн. [PERSON] вимогам Закону «Про судовий збір» судовий збір підлягав сплаті кожним позивачем у рівних частках (в межах загально визначеного розміру), тобто кожним по 450,31грн. Суд не вбачає підстав для стягнення на користь держави судового збору з другого позивача, враховуючи що першим позивачем судовий збір сплачений у повному розмірі за них двох ( що є у межах одної справи), тобто і за другого позивача. Як пояснили позивачі, всі витрати, незалежно від квитанцій і платника, вони несли порівну. Тому незалежно від того, що судовий збір сплачено позивачами одною квитанцією, дані витрати підлягають відшкодуванню відповідачем на користь кожного позивача, виходячи з того, що суд даний позов задовольняє шляхом стягнення шкоди на користь кожного позивача окремо.

Outcome: approved