Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-15 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовною заявою, в якій просять визнати недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна ? частини нежитлового приміщення першого поверху та підвалу № 511, загальною площею 417,3 кв. м, розташованих за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 45 (лот 122166), організовані ДП «СЕТАМ», що відбулися 24.02.2016 року та оформлені протоколом № 145902 від 25.02.2016 року; визнати недійсним протокол проведення електронних торгів № 145902 від 25.02.2016 року; визнати недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна ? частини нежитлового приміщення першого поверху та підвалу № 511, загальною площею 417,3 кв. м, розташованих за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 45 (лот 122167), організовані ДП «СЕТАМ», що відбулися 24.02.2016 року та оформлені протоколом № 145901 від 25.02.2016 року; визнати недійсним протокол проведення електронних торгів № 145901 від 25.02.2016 року. Позов обґрунтований такими обставинами. У провадженні Першого Суворовського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції перебувало зведене виконавче провадженні щодо виконання рішень Суворовського районного суду м. Одеси від 25.11.2011 року у справі № 2-4270/11 та від 23.04.2013 року у справі № 1527/10603/12. Постановою державного виконавця від 14.09.2015 року було призначено ТОВ «КБ»Домінанта» (оцінювач [PERSON]О.) експертом для надання письмового висновку про оцінку майна задля визначення вартості ? частини нежитлового приміщення № 511 за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 45. 13.01.2016 року представнику [PERSON] за результатами ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження стало відомо про складений експертом Звіт про незалежну оцінку майна від 15.12.2015 року. 22.01.2016 року представник [PERSON] подав заперечення на цей звіт. Проте державний виконавець всупереч вимогам закону не призначив рецензування звіту. Постанову про призначення експерта було оскаржено позивачем [PERSON] Таким чином, позивачі вважають, що Суворовським ВДВС ОМУЮ було незаконно передано предмет іпотеки для реалізації на електронних торгах, оскільки його оцінку було проведено з порушенням вимог закону. При цьому Державним підприємством «СЕТАМ» було допущено порушення процедури проведення електронних торгів, а саме: протиправно внесено до Системи інформації про арештоване майно та його реалізацію заявку Суворовського ВДВС ОМУЮ як таку, що не відповідає п. 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів № 2710/5; не було опубліковано повідомлення у ЗМІ про проведення електронних торгів; не було повідомлено іпотекодавців про дату та час проведення торгів; торги відбулися за участю одного учасника, що виключає можливість отримання кращої ціни; частки співвласників у майні не були виділені в натурі. Позивачі вважають, що допущені порушення порядку організації та проведення електронних торгів призвели до порушення їхніх прав та законних інтересів та свідчать про недійсність торгів, що відбулися. У судовому засіданні представник [PERSON] позов підтримала та просила його задовольнити. Позивач [PERSON] та її представник у судове засідання не зявилися, будучи повідомленими про дату, час та місце розгляду справи належним чином, про причини неявки суду не повідомили. Представник Суворовського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції проти позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні. Представник Державного підприємства «СЕТАМ» проти позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні. Крім того, представник відповідача подав до суду письмові заперечення проти позову та додаткові пояснення, посилаючись на те, що процедуру електронних торгів було проведено з додержанням вимог чинного законодавства, з повідомленням іпотекодавців про день та час проведення торгів, з публікацією повідомлення про проведення торгів. Крім того, представник відповідав зазначив те, що позивачами не доведено порушення їх прав Державним підприємством «СЕТАМ». Представник третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-лізингова компанія «Рента» проти задоволення позову заперечував. Крім того, до суду було подано письмові заперечення представника третьої особи та додаткові письмові заперечення, в яких зазначено про безпідставність позовних вимог та проведення електронних торгів відповідно до вимог законодавства. Представники третьої особи Публічного акціонерного товариства «Марфін Банк» проти задоволення позову заперечували, посилаючись на необґрунтованість та безпідставність заявлених вимог. Крім того, представником було подано письмові заперечення проти позову. Вислухавши позивача, представників сторін та третіх осіб, дослідивши письмові докази по справі, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов не може бути задоволений, зважаючи на такі обставини. Як встановлено в судовому засіданні, на примусовому виконанні Першого Суворовського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції знаходилося зведене виконавче провадження за № 38160347 та № 42775009 щодо виконання виконавчого листа № 1527/10603/12, виданого 28.01.2014 року Суворовським районним судом м. Одеси про стягнення солідарної кредитної заборгованості з [PERSON] та [PERSON] в розмірі 192906,10 дол. США та 18541,72 грн., держмито 1700 грн. та ІТЗ 120 грн., а також виконавчого листа № 2-4270/2011, виданого Суворовським районним судом м. Одеси 23.04.2013 року про стягнення солідарно на користь Публічного акціонерного товариства «Марфін Банк» з [PERSON] та [PERSON] заборгованості за кредитним договором в сумі 185249 дол. США, що за курсом НБУ станом на 04.07.2011 року становить 1\~476\~899,80 грн. Постановами державного виконавця від 14.09.2015 року ВП № 38030347 та від 14.09.2015 року ВП № 3806003 для подальшої реалізації арештованого майна боржників призначено ТОВ «КБ»Домінанта» (безпосередній оцінювач [PERSON]О.) експертом, субєктом оціночної діяльності субєктом господарювання у виконавчому провадженні та доручено надати письмовий висновок щодо оцінки майна щодо визначення вартості ? частини нежитлового приміщення № 511 за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 45. На виконання зазначеної постанови оцінювачем було складено та надано державному виконавцю Висновки про вартість обєкта оцінки від 15.12.2015 року, відповідно до яких ринкова вартість дослідженого обєкта становить 3\~055\~662 грн. Позивачі оскаржили дії державного виконавця та постанови від 14.09.2015 року про призначення експерта до суду. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 22.04.2016 року, залишеною без змін ухвалою апеляційного суду Одеської області у задоволенні скарги позивачів на дії державного виконавця було відмовлено. Таким чином, суд не бере до уваги посилання позивачів як підставу позову, що розглядається, на порушення порядку призначення оцінки нерухомого майна, оскільки відповідні обставини були предметом перевірки судів у межах розгляду скарги на дії державного виконавця. Крім того, позивачами було подано скаргу до Суворовського районного суду м. Одеси (справа № 523/2862/16-ц) на бездіяльність державного виконавця щодо не розгляду заперечень на звіт про оцінку, зобовязання призначити рецензування звіту та вчинити інші дії. У звязку з цим суд наголошує на тому, що умови та порядок виконання рішень судів і інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку на час вчинення виконавчих дій, визначено Законом та Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 512/5 і зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 02 квітня 2012 року за № 489/20802 (далі Інструкція № 512/5 від 02.04.2012 року), чинною на час проведення зазначених вище виконавчих дій у зведеному виконавчому провадженні за участю позивачів. Цим Законом визначено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання й компетенцію, а також учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов'язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження (ст.ст. 1, 2, 5, 7, 10, 11, 82 Закону). Аналіз положень Закону й Інструкції № 512/5 від 02.04.2012 року свідчить про те, що ними не встановлюються порядок та правила проведення прилюдних торгів, а лише закріплюється, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах, натомість містяться відсилання до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. Відповідно до положень указаних правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, у тому числі оцінку та уцінку майна, на яке звернуто стягнення (ст.ст. 58, 62 Закону України «Про виконавче провадження»). Самі ж електронні торги з реалізації нерухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів Державне підприємство «Сетам», що належить до сфери управління Міністерства юстиції України. Правила ж проведення електронних торгів визначені Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2015 року № 2710/5 і зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2015 року за № 1620/28065 (далі Порядок № 2710/5 від 22.12.2015 року), який набрав чинності з 29.12.2015 року, крім пунктів 1, 3-5, які набрали чинність з 18.01.2016 року. Таким чином, на час проведення відповідних дій Державним підприємством «Сетам» щодо організації та проведення електронних торгів, що оскаржуються, зазначений Порядок набрав чинності та підлягав застосуванню. Цим Порядком визначено, що електронні торги це продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну (п. 1 розділу І Порядку), та передбачено певні правила проведення цих торгів, а саме: по-перше, правила, які визначають процедуру підготовки до проведення електронних торгів, реєстрації учасників електронних торгів (розд. 3,4), по-друге, правила, які регулюють сам порядок проведення електронних торгів у формі аукціону (розд. 5); і, по-третє, ті правила, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розд. 8). Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведені електронні прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином. Такий висновок узгоджується й з нормами ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (розд. 8 Порядку № 2710/5 від 22.12.2015 року; ст. 34 Закону України «Про нотаріат»). Отже, враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені чч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу). Разом із тим слід зазначити, що оскільки виходячи зі змісту ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком № 2710/5 від 22.12.2015 року. Що стосується порушень, допущених державним виконавцем під час здійснення своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення електронних торгів, у тому числі щодо накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Таким чином, предметом доказування при вирішенні спору про визнання торгів недійсними є обставини порушення встановлених законодавством правил проведення електронних торгів, факт впливу виявлених порушень на результати торгів та факт порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів. На підставі наданих суду доказів встановлено, що 20.01.2016 року за вих. № 1061 та 1060 начальником Суворовського ВДВС ОМУЮ було направлено на адресу ДП «СЕТАМ» заявки на реалізацію арештованого майна, а саме: ? частини нежитлового приміщення першого поверху та підвалу № 511, загальною площею 417,3 кв. м, розташованих за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 45, що належить [PERSON], та ? частини нежитлового приміщення першого поверху та підвалу № 511, загальною площею 417,3 кв. м, розташованих за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 45, що належить [PERSON] 25.01.2016 року за вих. № 261/07-18-16 та 260/07-18-16 ДП «СЕТАМ» направило до Суворовського ВДВС ОМУЮ, ПАТ «Марфін банк», [PERSON], [PERSON] повідомлення із зазначенням відомостей про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів (реєстраційного номеру лота, відомостей про предмет іпотеки, день та час проведення електронних торгів, початкової ціни продажу). ДП «СЕТАМ» також було опубліковано за місцем знаходження предмета іпотеки повідомлення про проведення торгів у двох місцевих ЗМІ газеті «Вечерняя Одесса» від 26.01.2016 року № 9 та в «Авізо» від 25.01.2016 року № 3, що підтверджується копіями сторінок газет. 22.02.2016 року о 09 год. 00 хв. розпочалися призначені електронні торги, Згідно з протоколом проведення електронних торгів № 145901 від 25.02.2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-лізингова компанія «Рента» є переможцем відносно лоту 3 122167 (? частини нежитлового приміщення першого поверху та підвалу № 511, загальною площею 417,3 кв. м, розташованих за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 45), ціна продажу 3\~055 662 грн., цінова пропозиція надійшла 22.02.2016 року о 09:00:32, підстава визначення переможця краща цінова пропозиція. Згідно з протоколом проведення електронних торгів № 145902 від 25.02.2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-лізингова компанія «Рента» є переможцем відносно лоту 3 122166 (? частини нежитлового приміщення першого поверху та підвалу № 511, загальною площею 417,3 кв. м, розташованих за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 45), ціна продажу 3\~055 662 грн., цінова пропозиція надійшла 22.02.2016 року о 09:00:38, підстава визначення переможця краща цінова пропозиція. Згідно з умовами проведення торгів сума продажу за вирахуванням сум сплачених гарантійних внесків мали бути сплачені до 10.03.2016 року. Згідно з наданими до суду платіжними дорученнями ТОВ «Інвестиційно-лізингова компанія «Рента» № 137, № 138 від 26.02.2016 року сплатило продажу за реалізоване майно. Відповідно до пунктів 2, 4 розділу ІІ Порядку № 2710/5 від 22.12.2015 року організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби. Згідно з п. 3 розділу ІІІ Порядку № 2710/5 від 22.12.2015 року Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна, який становить , зокрема, для лотів зі стартовою ціною від 1 000 000,01 грн - 30 календарних днів. Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему. Згідно з ч.ч. 3,4,5 ст. 43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. Організатор прилюдних торгів забезпечує будь-якій зацікавленій особі доступ до інформації про умови проведення прилюдних торгів та про предмет іпотеки, що підлягає продажу. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. Згідно з п. 2 розділу V Порядку № 2710/5 від 22.12.2015 року електронні торги у формі аукціону розпочинаються о 09.00 годині дня, визначеного в інформаційному повідомленні, та закінчуються на третій календарний день о 22.00 годині. Відповідно до п. 5 розділу V Порядку № 2710/5 від 22.12.2015 року переможцем електронних торгів у формі аукціону визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу торгів або через особливу ставку). Якщо один із учасників запропонував придбати майно за стартовою ціною і пропозицій щодо купівлі майна від інших учасників не надійшло, майно продається за стартовою ціною. Зважаючи на встановлені судом обставини та зазначені вище положення чинного законодавства суд доходить висновку про відсутність порушень порядку організації, проведення та визначення переможця оскаржених електронних торгів, які б вплинули на результати проведених торгів. Що стосується посилань представника позивача на порушення ст. 366 ЦК України при реалізації предмета іпотеки, а саме реалізації частки у праві у праві власності на нерухоме майно без виділу її в натурі, то суд зазначає наступне. За змістом ст. 366 ЦК України можливі такі способи звернення стягнення на частку у майні, що є у спільній частковій власності: 1) виділ частки зі спільного майна в натурі; 2) продаж боржником своєї частки у праві спільної сумісної власності з направленням суми виторгу на погашення боргу у разі неможливості виділу в натурі; 3) продаж частки з публічних торгів; 4) переведення прав та обовязків співвласника-боржника на кредитора з проведенням відповідного перерахунку. Таким чином, законом передбачено можливість реалізації частки у спільному частковому майні без її виділу в натурі. Крім того, суд звертає увагу на те, що частка у праві спільній частковій власності без її виділу в натурі є обєктом цивільних прав, оскільки може бути предметом договору купівлі-продажу, дарування, іншого відчуження, спадкування тощо. Можливість звернення стягнення на частку у майні підтверджується також положеннями ч. 6 ст. 52 Закон України «Про виконавче провадження», згідно з якими у разі якщо боржник володіє майном спільно з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням державного виконавця. Отже, законом передбачено лише необхідність визначення частки у спільному сумісному майні, а не необхідність обовязкового виділу в натурі частки у спільній частковій власності з метою її подальшої реалізації. До того ж, обидва співвласники реалізованого майна є боржниками у виконавчому провадженні тому реалізація належних їм часток права власності на реалізоване нерухоме майно, не порушує прав третіх осіб. Відповідно до ст. ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підставі викладеного, суд вважає, що позовні вимоги є незаконними, необґрунтованими та не можуть бути задоволені.

Outcome: dismissed