Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-19 00:00:00

Позивачка19.07.2015 року звернулась з позовом, в якому просила скасувати як незаконний наказ №319-к/тм від 19.06.2015 року Управління освіти Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, яким позивачці оголошено догану та позбавлено її надбавки у розмірі 20 % посадового окладу терміном на 1 місяць. Вимоги обґрунтовувала тим, що працює вчителем початкових класів у спеціалізованій школі №82 ім. Т.Г. Шевченка з 1991 року, жодного разу не притягувалась до відповідальності за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, не мала жодного дисциплінарного стягнення. З 2009 року має кваліфікаційну категорію «спеціаліст вищої категорії», у 2014 році професійна категорія була підтверджена черговою атестацією педагогічного працівника. Вказувала, що 13.05.2015 року вона як вчитель 1-В класу перед першим уроком провела нетривалі батьківські збори з організаційних питань, після яких у неї стався напад гіпертонічної хвороби із значним підвищенням тиску. Першим уроком був урок фізкультури, який вона повинна була проводити стоячи. Через вкрай погане самопочуття вона для того, щоб не переривати навчальний процес, вирішила поміняти місцями перший урок фізкультури з 3 уроком української мови у цей же день. Повідомити про це будь кого з керівництва не встигла, оскільки мав пролунати дзвоник, а медичний працівник у цей час у школі був відсутній. Тому, прийнявши ліки, вона вирішила не викликати швидку та продовжила заняття. Однак під час першого уроку завуч школи виявила таку заміну, з приводу причин якої позивачка надала директору школи пояснення у письмовому вигляді 15.05.2015 року. 19.06.2015 року позивачка була викликана в Управління освіти Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, де їй запропонували надати додаткові пояснення з приводу не проведення уроку фізкультури у 1-В класі. Позивачка запропонувала врахувати ті пояснення, які вона давала директору школи. Натомість, працівники управління освіти склали акт про відмову від пояснень і видали наказ про оголошення догани та позбавлення надбавки у розмірі 20% від посадового окладу терміном на 1 місяць. З даним наказом позивачка не погоджується і вважає його неправомірним, вказуючи на те, що порушення розкладу занять було викликано поважною причиною, а саме - її поганим самопочуттям, тому її вини у цьому немає. Також цією подією шкоду нікому не було заподіяно, а при застосуванні стягнення не було враховано її сумлінну роботу протягом 23 років у школі та, окрім того, наказ винесений пізніше зазначеного у законодавстві терміну в один місяць після виявлення порушення. Посилалась, що наказ є незаконним і таким, що винесений з особистих мотивів директора школи, з боку якої як керівництва школи позивачка тривалий час спостерігає негативне відношення, яке пов'язує зі своєю принциповою позицією у питаннях внутрішнього життя школи, зборів коштів з батьків і відносин між керівництвом і колективом. Позивачка та її представник в судовому засіданні надали заяву, в якій позовні вимоги підтримали у повному обсязі, змінивши їх редакцію згідно з вимогами закону, та просили визнати наказ №319-к/тм від 19.06.2015 року, винесений з порушенням строку для застосування дисциплінарного стягнення, незаконним, оскільки порушення розкладу занять було викликано поважною причиною, без вини позивачки, не мало жодних негативних наслідків, було одноразовим і першим за багато років сумлінної праці, та зобов'язати Управління освіти Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації скасувати наказ №319-к/тм від 19.06.2015 року, яким позивачці оголошено догану та позбавлено її надбавки у розмірі 20 % посадового окладу терміном на 1 місяць. Представники відповідача в судовому засіданні заперечували проти позову, вважаючи позовні вимоги необґрунтованими, а тому просили відмовити в повному обсязі у задоволенні позову. В обґрунтування своїх заперечень посилались на те, що позивачкою як вчителем початкових класів був порушений у 1-В класі навчально-виховний процес та виконання навчальної програми з фізичного виховання, про що стало відомо з клопотання керівника спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів № 82 ім. Т. Г. Шевченка з поглибленим вивченням англійської мови Шевченківського району м. Києва від 20.05.2015 року № 19, яке надійшло до Управління 21.05.2015 року. До клопотання були додані доповідна заступника керівника з навчально-виховної роботи [PERSON] від 13.05.2015 року, в якій йшлося про те, що о 8.40 на момент перевірки навчального процесу діти 1-В класу знаходились у класній кімнаті за партами без спортивної форми, урок фізичного виховання не проводився, тобто був порушений затверджений та погоджений в установленому порядку розклад занять, та пояснювальна вчителя - позивачки від 15.05.2015 року, змістом якої було підтверджено, що 13.05.2015 року вона самовільно прийняла рішення про зміну порядку уроків у 1-В класі, а саме переставила перший урок фізичної культури на третій, а третій урок української мови на перший, через різке підвищення тиску. Однак, стверджували, відповідно до встановленого розкладу занять на третьому уроці були заплановані уроки фізичної культури інших класів, що унеможливлювало проведення такого заняття ще у одного класу через зайнятість спортивних залів. Окрім того, у навчальному закладі у разі необхідності та за відсутності вчителя існує практика перенесення занять і проведення замін педагогів за їх клопотаннями. Вбачаючи у викладеному порушення трудової дисципліни, позивачку запросили до управління для надання пояснень. 19.06.2015 року позивачка з'явилася, але пояснення не надала, про що було складено акт. На підставі раніше отриманих пояснень від позивачки та за клопотанням керівника школи від 20.05.2015 року № 19 Управління прийняло рішення про притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності у вигляді винесення догани та позбавлення 20 % надбавки, вставноленої у відповідності до постанови КМУ «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери» від 30.08.2002 року № 1298, якою також передбачено скасування чи зменшення розмірів надбавок у разі невчасного виконання завдань, погіршення якості роботи і порушення трудової дисципліни. Вважаючи датою виявлення Управлінням як роботодавцем порушення з боку позивачки навчально-виховного процесу у навчальному закладі дату подання клопотання, яке надійшло до Управління 21.05.2015 року за вхідним № 567, порушень місячного терміну виданням 19.06.2015 року наказ Управління про оголошення догани представники не вбачали. Суд, вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Встановлено, що спеціалізована школа І-ІІ1 ступенів № 82 ім. Т.Г. Шевченка з поглибленим вивченням англійської мови Шевченківського району м. Києва є навчальним закладом, переданим до сфери управління Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації та є комунальним закладом, який засновано на комунальній власності територіальної громади міста Києва. Відповідно до ч. 1 ст.26 Закону України «Про загальну середню освіту», п.3.6 Статуту навчального закладу трудові відносини в системі загальної середньої освіти регулюються законодавством України про працю, Законом України «Про освіту», цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно ч.2 цієї статті призначення на посаду та звільнення з посади педагогічних працівників комунального загальноосвітнього навчального закладу здійснюється відповідним органом управління освітою за поданням керівника загальноосвітнього навчального закладу. Відповідно до ч. 1 ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) працівника. Тобто, оскільки начальник управління освіти безпосередньо законодавством України наділений правом приймати на роботу, то за ним закріплене право застосувати відповідне стягнення. Постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2002 року № 1298 «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери». Разом з тим, пунктом 3 вищевказаної постанови визначено, що надбавка за складність та напруженість скасовуються або зменшуються у разі несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи і порушення трудової дисципліни. Згідно з вказаною поставною та на виконання наказу управління освіти Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 12.01.2015 року № 12 «Про встановлення надбавки усім категоріям педагогічних працівників загальноосвітніх, дошкільних та позашкільних навчальних закладів системи загальної середньої освіти Шевченківського району» встановлена з 01 січня по 31 грудня 2015 року усім категоріям педагогічних працівників надбавка за складність та напруженість у роботі в розмірі 20% з урахуванням педагогічного навантаження. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] відповідно до наказу Радянського РОНО від 29.08.1991 року № 721-к працює на посаді вчителя початкових класів у спеціалізованій школі І-ІІІ ступенів № 82 ім. Т. Г. Шевченка з поглибленим вивченням англійської мови Шевченківського району м. Києва. Наказом Управління освіти Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 19.06.2015 року за № 319-к/тм позивачці була оголошена догана з позбавленням 20 % посадового окладу терміном на 1 місяць. Відповідно до ст. 147 КЗпП України дисциплінарне стягнення у виді догани і звільнення може бути застосоване до працівника лише у випадку порушення ним трудової дисципліни, якою за визначенням є сукупність правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок і встановлюють трудові права та обов'язки сторін трудового договору, а також заохочення за успіхи в роботі та відповідальність за умисне невиконання трудових обов'язків. За правилами ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Тобто , до порядку застосування дисциплінарного стягнення встановлені такі обов'язкові вимоги: виявлення дисциплінарного проступку; отримання від порушника письмового пояснення; додержання строків накладення дисциплінарного стягнення - один місяць із дня виявлення дисциплінарного проступку і шість місяців із дня його вчинення працівником; видання власником наказу чи розпорядження про застосування дисциплінарного стягнення; доведення наказу (розпорядження) під розписку до відома працівника. Так, наказ був прийнятий на підставі подання керівника спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів № 82 ім. Т. Г. Шевченка з поглибленим вивченням англійської мови Шевченківського району м. Києва від 20.05.2015 року № 19, яке надійшло до Управління 21.05.2015 року за вх. № 567, в якому повідомлялося, що позивачкою як вчителем початкових класів було порушено навчально-виховний процес у 1-В класі та виконання навчальної програми з фізичного виховання, а саме не проведення нею 13.05.2015 року без поважних причин уроку фізичної культури в 1-В класі згідно з розкладом уроків, що є порушенням вимог чинного законодавства: Державного стандарту загальної середньої освіти, п.3.8.1. Статуту школи, п.п. 17,18,28 Правил внутрішнього трудового розпорядку, п.п3.5, 5.2 Посадової інструкції. До клопотання було додано матеріали: доповідна заступника керівника з навчально-виховної роботи [PERSON] від 13.05.2015 року та пояснювальна вчителя 1-В класу [PERSON] на ім'я директора школи № 82 від 15.05.2015 року. Підставою для подання вищевказаного клопотання стала доповідна записка від 13.05.2015 року заступника з навчально-виховної роботи [PERSON] на ім'я директора школи, в якій йшлося про те, що о 8.40 год. на момент перевірки навчального процесу діти 1-В класу знаходились у класній кімнаті за партами без спортивної форми, урок фізичного виховання не проводився. В письмових поясненнях від 15.05.2015 року вчитель [PERSON] - позивачка по справі не заперечувала, що 13.05.2015 року вона самовільно прийняла рішення про зміну порядку уроків у 1-В класі, а саме переставила перший урок фізичної культури на третій, а третій урок української мови на перший, через різке підвищення тиску. Відповідно до п. 47 Положення про загальноосвітній навчальний заклад розклад уроків складається відповідно до робочого навчального плану закладу з дотриманням педагогічних та санітарно-гігієнічних вимог і затверджується керівником закладу. Розклад занять на 2014-2015 навчальний рік було затверджено директором школи та погоджено с санітарно-епідеміологічною службою. Вчитель початкових класів у спеціалізованій школі І-ІІІ ступенів № 82 ім. Т. Г. Шевченка відповідно до тарифікації на 2014-2015 навчальний рік має педагогічне навантаження, що передбачає проведення навчання по всіх дисциплінах, визначених Державним освітнім стандартом. Крім того, відповідно до п.3.8.1. Статуту педагогічні працівники зобов'язані забезпечувати належний рівень викладання навчальних дисциплін відповідно до навчальних програм з дотриманням вимог Державного стандарту загальної середньої освіти, п. 17,18,28 та п. 3.5, 5.2 Посадової інструкції вчителя початкових класів, з якими позивач ознайомлена під підпис. На виконання вимог ст. 149 КЗпП управління освіти як орган, який приймає на роботу та до застосування дисциплінарного стягнення повинен відібрати письмові пояснення від порушника трудової дисципліни, 19.06.2015 року запросив до управління для надання пояснень позивачку, яка з'явилася, але пояснення не надала, про що було складено відповідний акт. На підставі раніше отриманих пояснень позивачки та матеріалів клопотання керівника школи від 20.05.2015 року № 19 управління прийняло рішення про притягнення вчителя початкових класів [PERSON] до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни. Відповідно до чинного законодавства підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни, яке визначається в п. 24 Типових правил як невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов'язків. Таким чином, під порушенням трудової дисципліни мається на увазі невиконання чи неналежне виконання працівником без поважних причин обов'язків, покладених на працівника трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Насамперед, роботодавець має встановити, чи немає обставин, які виключають дисциплінарне провадження щодо працівника, до яких зазвичай відносяться: відсутність події або складу дисциплінарного проступку; вина або дії особи у стані крайньої необхідності; наслідки порушення; закінчення терміну, передбаченого для накладення дисциплінарного стягнення. Закон не вимагає, щоб порушення обов'язково призводило до будь-яких шкідливих наслідків. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності досить, щоб був зафіксований сам факт порушення, а наявність чи відсутність шкідливих наслідків може бути врахована тільки при визначенні тяжкості проступку та виборі виду дисциплінарного стягнення. Водночас вина як одна з ознак порушення трудової дисципліни є цілком необхідною для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, наявність якої має бути обов'язково доведена роботодавцем. Критерієм, за яким визначається наявність вини діях працівника, є належна турбота працівника про виконання трудових обов'язків. Тому не можна вважати порушенням трудової дисципліни вчинення працівником певних протиправних дій чи бездіяльності з поважних, не залежних від нього причин. Це стосується, зокрема і випадків, коли в діях працівника міститься ознака крайньої необхідності, якою може бути потреби медичної допомоги, хоча б лікарняний листок і не був виданий. Таким чином, відповідач як роботодавець був зобов'язаний дати юридичну оцінку як факту порушення трудової дисципліни, так і обставинам особистого характеру, на які позивачка як працівник посилалась в обґрунтування відсутності своєї вини. При цьому, позивачка надала довідку від 05.08.2015 року та витяг з амбулаторної картки хворого, з яких вбачається, що вона з 2013 року перебуває на диспансерному обліку як хвора на хронічну гіпертонічну хворобу ІІ ст., яка періодично загострюється. В школі відсутній постійний медичний працівник, до якого можливо було б звернутись за допомогою або за діагностикою підвищення тиску. Між тим, законодавець, визначаючи основні обов'язки власника або уповно\-важеного ним органу, КЗпП України у ст. 141 зобов'язав його правильно організувати працю працівників, постійно створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, не\-ухильно додержуватись вимог законодавства про пра\-цю і правил охорони праці, уважно ставитись до по\-треб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту. Крім того, представниками відповідача в уході судового розгляду не було спростовано факт того, що урок фізкультури проводився, але на 3 уроці, оскільки під час цього уроку ніхто не заходив це перевірити. Таким чином, управлінням освіти при винесенні спірного наказу не було враховано, що порушення розкладу занять було викликано крайньою необхідністю. Також його представниками не викладено обставин та не надано доказів тому, що зміна розкладу вплинула на навчальний процес, учнівську дисципліну, засвоєння матеріалу та самопочуття учнів, а, отже, мала негативні наслідки, наявність яких при розгляді спору та їх причинний зв'язок з допущеним порушенням представники відповідача не довели. Разом з тим, частина друга ст. 149 КЗпП надає право власникові вибирати вид стягнення, але зобов'язує його враховувати при цьому цілу низку факторів: 1) ступінь тяжкості вчиненого проступку, яка включає форму вини; 2) заподіяну порушенням шкоду; 3) обставини, за яких вчинено проступок; 4) попередню роботу працівника. Суд визнає, що оскаржувати ж за цими критеріями догану не доцільно, оскільки це найменш суворий вид стягнення, який власник має право застосовувати за будь-яке порушення трудової дисципліни, т. я. зобов'язання власника враховувати тяжкість проступку та інших обставин при його оголошенні означало б позбавити останнього права застосовувати стягнення за наявності порушення. Однак слід також зазначити, що роботодавець має встановлювати наявність обставин, які б гарантували працівнику прийняття щодо нього законного, обґрунтованого і справедливого рішення щодо застосування певного дисциплінарного стягнення, що є правом керівника, власника чи уповноваженого ним органу, а не обов'язком. При цьому правила ст. 152 КЗпП надають право власникові замість накладення дисциплінарного стягнення передати питання про порушення трудової дисципліни на розгляд трудового колективу або його органу. Заходи громадського стягнення або впливу, прийняті трудовим колективом або його органом, за умови, що вони застосовуються відповідно до законодавства, набувають юридичного значення (п.п.3,8 ст.40). Суд також враховує, що ст. 148 КЗпП передбачає обчислення місячного строку для застосування стягнення з дня виявлення не факту (дії, бездіяльності), а саме проступку, що означає не тільки виявлення факту (дії), але і встановлення працівника, який порушив трудові обов'язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв'язку між правопорушенням та шкідливими наслідками, вини працівника. Згідно з правовою позиції Верховного Суду вважається за можливе місячний строк обчислювати з дня закінчення службового розслідування, проведення якого передбачено, зокрема відповідно до ст. 22 Закону «Про державну службу» щодо державних службовців, протягом строку до двох місяців. Однак, навіть застосовуючи дану правову позицію за аналогією до даних трудових правовідносин, неможливо погодитись з доводами представників відповідача про дотримання строків притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності. Так, при виявленні факту невиконання або неналежного виконання посадових обов'язків подання щодо притягнення працівників до дисциплінарної відповідальності подається на розгляд у встановленому порядку Управління освіти керівником навчального закладу, який відповідно до Статуту спеціалізованої школи №82 ім. Т.Г. Шевченка, зокрема: 4.6.1. здійснює керівництво педагогічним колективом, забезпечує раціональний добір і розстановку кадрів, створює необхідні умови для підвищення фахового і кваліфікаційного рівня працівників; 4.6.2. організовує навчально-виховний процес; 4.6.3. забезпечує контроль за виконанням навчальних планів і програм, рівнем досягнень учнів у навчанні; відповідає за якість і ефективність роботи педагогічного колективу. Якщо б з приводу даного порушення проводилась службова перевірка, то датою виявлення порушення можна було б вважати останній день перевірки, який закінчується складанням акту перевірки, що дало б деяку можливість роботодавцю продовження терміну, протягом якого можливе застосовування стягнення. Разом з тим, оскільки службову перевірку зі складанням відповідного акту не було призначено ні керівником школи, якому право здійснювати службову перевірку і не було делеговано, ні самим керівником управління, письмові пояснення позивачкою були надані ще 15.05.2015 року, які разом з доповідною було долучені до подання та на підставі яких без здійснення жодних додаткових з'ясувань відповідачем були встановлені та відповідно оцінені викладені обставини щодо порушення позивачкою трудової дисципліни, то представники відповідача не довели, що при встановленні факту (дії) порушення 13.05.2015 року виявили проступок позивачки лише при надходженні 21.05.2015 року подання керівника школи, т. я. за викладених обставин днем виявлення проступку є день, коли особі, якій підпорядкований працівник, стало відомо про вчинення проступку, незалежно від того, чи правомочна ця особа застосовувати дисциплінарне стягнення, та проміжку часу, протягом якого ця особа повідомити про виявлений проступок відповідний орган. Згідно зі ст.ст. 10, 11, 60 ЦПК України висновки суду не можуть ґрунтуватися на припущеннях, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Норми ст.ст. 57, 59 ЦПК України передбачають, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. При цьому обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть бути підтверджені іншими засобами доказування. Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18.12.2009 року передбачено, що відповідно до принципу безпосередності судового розгляду рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Проаналізувавши та повно і всебічно дослідивши докази по справі, суд вважає, що наказ Управління освіти Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації №319-к/тм від 19.06.2015 року про накладення дисциплінарного стягнення на позивачку є незаконним, оскільки порушення розкладу занять було викликано поважною причиною, не мало жодних негативних наслідків, стягнення застосоване з порушенням вимог законодавства про строки, у зв'язку з чим цей наказ підлягає скасуванню. Крім того, згідно зі ст.88 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 243,60 грн.

Outcome: approved