Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-17 00:00:00

Позивачі звернулись до суду із позовною заявою до відповідачів, якою просили: визнати за [PERSON], [INFO], право власності на 1/3 частину квартири № 118, що по вул. Дорофеєва, 4-а у м. Херсоні, в порядку спадкування за законом після [PERSON], яка померла 27.07.2014 року; визнати за [PERSON], [INFO] право власності на 1/3 частину квартири № 118, що по вул. Дорофеєва, 4-а у м. Херсоні у звязку із втратою документа, який засвідчує право власності [PERSON] на вказану частину нерухомого майна; визнати за [PERSON], [INFO] право власності на 1/3 частину квартири № 118, що по вул. Дорофеєва, 4-а у м. Херсоні у звязку із втратою документа, який засвідчує право власності [PERSON] на вказану частину нерухомого майна. Позовні вимоги мотивували тим, що 27 липня 2014 року померла мама позивача-1 [PERSON], яка також є бабусею позивача-2 [PERSON] [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири № 118, що по вул. Дорофеєва 4-а у м. Херсоні. Згадана квартира перебувала у спільній сумісній власності померлої а також позивачів по справі. На момент смерті спадкодавця позивач-1 проживала разом із нею, та у встановлений законом строк звернулась із заявою про прийняття спадщини. Проте в оформленні спадщини позивачу-1 було відмовлено через втрату першою оригіналу правовстановлюючого документу на спірну квартиру. При цьому у видачі дублікату свідоцтва про право власності на спірне нерухоме майно органом, який видавав таке свідоцтво, позивачам було відмовлено. Таким чином, зазначають про те, що враховуючи відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на спірну квартиру, а також відмову в оформленні спадкових прав на спірне нерухоме майно, сторони не можуть розпорядитися таким майном на власний розсуд, через що просять захистити їхні порушені права у визначений в позовній заяві спосіб. Зазначають також про те, що інших спадкоємців на спірну квартиру немає. У судовому засіданні позивач-1 [PERSON] позовні вимоги повністю підтримала із викладених у позові підстав, та просила їх задовольнити із урахуванням поданих суду доказів. Позивач-2 [PERSON] у судове засідання не зявилась, проте надала суду заяву про розгляд справи в її відсутність, якою також повністю підтримала заявлені нею позовні вимоги із викладених у позові підстав. Представник відповідача-1 Херсонської міської ради за довіреністю [PERSON] щодо задоволення позовних вимог, зокрема в частині визнання права власності на частину спірного нерухомого майна в порядку спадкування, заперечувала вказуючи про те, що ХМР жодним чином не порушувала та не порушує права позивачів за розглядуваними правовідносинами. Представники відповідача-2 Публічного акціонерного товариства «Херсонський суднобудівний завод» у судове засідання не зявились, про час та місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку, проте надали суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, при цьому при вирішенні справи по суті покладались на розсуд суду. Представники відповідача-3 Реєстраційної служби Головного управління юстиції у Херсонській області у судове засідання не зявились, про час та місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку, проте надали суду письмову заяву, якою фактично вказували про те, що вказана служба не є належним відповідачем по справі. Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору за довіреністю [PERSON] щодо задоволення позовних вимог покладалась на розсуд суду. Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши письмові позиції з приводу розглядуваного позову, вивчивши предмет та підстави позову та перевіривши їх поданими сторонами доказами приходжу до наступних висновків та відповідних ним правовідносин. Так судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло № 4618 від 12.08.1997 року виданого Херсонським суднобудівним заводом[ADDRESS], що по вул. Дорофеєва, 4-а у м. Херсоні є спільною сумісною власністю [PERSON] та членів її сімї позивачів по справі [PERSON] та [PERSON] ( а.с. 16). Вказане свідоцтво зареєстровано у ХБТІ за № 40407 30.10.1997 року, що вбачається із досліджених судом матеріалів інвентарної справи на спірну квартиру (аркуш 11 інвентарної справи). Згідно свідоцтва про смерть від 28.07.2014 року серії І-КГ № 184869 [PERSON] померла у день видачі такого свідоцтва у віці 86 років ( а.с. 15). Позивач-1 [PERSON] 18.02.2015 року, як донька померлої, звернулась до Третьої Херсонської держнотконтори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у складі 1/3 частини спірного за розглядуваним позовом нерухомого майна, при цьому наявність інших спадкоємців відповідної із позивачем-1 черги судом не встановлено, що вбачається із досліджених судом матеріалів спадкової справи № 72/2015 ( а.с. 60-66) Проте позивачу -1 [PERSON] у видачі свідоцтва про право власності на 1/3 частину спірної квартири в порядку спадкування за законом листом від 18.02.2015 року нотаріусом було відмовлено через втрату оригіналу правовстановлюючого документу на таке майно (а.с. 67). При цьому з дослідженої судом довідки ПП «Жилсервіс» вбачається, що позивач-1 як на час смерті [PERSON] так і протягом шести місяців після її смерті мешкала за адресою спірної квартири ( а.с. 64). Окрім того, згідно відповіді ПАТ «Херсонський суднобудівний завод» від 25.03.2015 року за вих. № 903-140 правовстановлюючий документ на право власності на спірну квартиру у відповідачів-2 відсутній (а.с. 23). \~\~\~Відповідно до\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~За приписами ст. 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч. 3\~ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч. 1\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно\~ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до\~ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Відповідно до ч. 3 п. 23\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Таким чином, право власності на нерухоме майно за законом виникає із моменту реєстрації такого права власності в органах БТІ. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. При цьому, згідно ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Слід зауважити, що згідно Судової практики належними відповідачами у справах про визнання права власності за спадкоємцями певної черги на нерухоме майно, за умови відсутності інших спадкоємців такої черги, належними відповідачами є саме територіальні громади, а у випадках втрати правовстановлюючого документу на нерухоме майно, належним відповідачем про визнання права власності на таке майно є органи, уповноважені видавати такі правовстановлюючі документи. Таким чином, враховуючи вище встановлені судом обставини, що свідчать про спадкове право позивача-1 на спірну частину поруч із відсутністю інших спадкоємців тієї ж черги, а також беручи до уваги втрату позивачами правовстановлюючого документу на інші 2/3 частини спірного нерухомого майна, враховуючи визначений законом принцип рівності часток сторін у праві спільної сумісної власності та право сторін на визнання за ними права власності на відповідну частку, приходжу до переконання про необхідність задоволення розглядуваних позовних вимог [PERSON] та [PERSON] до Херсонської міської ради, Публічного акціонерного товариства «Херсонський суднобудівний завод», третя особа без самостійних вимог на предмет спору Реєстраційна служба Комсомольського районного управління юстиції у м. Херсоні, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, та визнання права власності на нерухоме майно у звязку із втратою документа, який посвідчує право власності на таке майно. Разом із тим, суд приходить до переконання про те, що в частині позовних вимог до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у Херсонській області слід відмовити через не встановлення судом та не доведення позивачами порушення, оспорювання чи невизнання їх прав та законних інтересів за розглядуваними правовідносинами, із урахуванням приписів ст. 1 ЦПК України. На підставі викладеного, та

Outcome: approved