Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-29 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом до Приватного підприємства «Нива-В.Ш.» (далі ПП «Нива-В.Ш.»), Кредитної спілки «Спас» (далі КС «Спас»), [PERSON], третя особа Комінтернівський відділ державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції (далі Комінтернівський ВДВС ХМУЮ) в якому просять визнати недійсним протокол № 2114245 від 25.04.2014 року по проведенню прилюдних торгів по реалізації нерухомого майна, тобто квартири [ADDRESS], корп.1 в м. Харкові, визнати недійсними свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 22.05.2014 року зареєстроване в реєстрі приватним нотаріусом [PERSON] за №№ 559, 563, 567, 571.\~\~ \~\~\~ В обґрунтування своїх позовних вимог позивачі зазначили, що в 1986 році [PERSON] та її померлим чоловіком [PERSON] була отримана трикімнатна квартира [ADDRESS], корп.1, в м. Харкові, загальною площею 64,4 кв.м., житловою площею 43,3 кв.м. 16.04.2008 року спірна квартира була приватизована на сімю з 4 чоловік, а саме: померлого чоловіка позивача [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] 14.09.2011 року [PERSON] взяв в КС «Спас» кредит в розмірі 300\~000 грн. строком до 14.09.2014 року. [PERSON] погасив 1/3 частину боргу, що підтверджується квитанцією КС «Спас». Однак, КС «Спас» не дочекавшись закінчення строку дії договору та не попередивши позивачів, через Комінтернівський ВДВС ХМУЮ виставила спірну квартиру на продаж, та пізніше з прилюдних торгів вказану квартиру було продано [PERSON] Прилюдні торги відбулись за участю одного учасника [PERSON] та спірна квартира була реалізована за 310\~800 грн., що не відповідало ринковій ціні на подібну нерухомість. Прилюдні торги пройшли з порушенням п. 4.2, 7.1 Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна. Також, рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17.07.2014 року позивачів було виселено з спірної квартири № 132 по пр.-ту Г. Сталінграда, 25, корп.1 в м. Харкові. Враховуючи викладене, позивачі вважають, що державним виконавцем і торгівельною організацією порушено закон і встановлені законодавствам правила проведення прилюдних торгів, які є заходом примусового стягнення в межах виконавчого провадження з виконання судового рішення, що здійснюється в порядку, передбаченому законом, порушено встановлені законом підстави, правила та процедура прилюдних торгів, у звязку з чим вони були вимушені звернутися до суду з позовом. Позивачі [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві. Позивач [PERSON] до судового засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Представник позивачів [PERSON] та [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, при цьому зазначив, що спірна квартира була виставлена на продажу до спливу строку дії договору кредиту, також зазначив, що при проведенні прилюдних торгів було порушено порядок та форма їх проведення. Позивачам не було направлено повідомлення про проведення прилюдних торгів, та немає доказів такого направлення. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] [PERSON] підтримала позов в повному обсязі та просила його задовольнити, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечував в повному обсязі, при цьому пояснив, що відповідно до положень ст. 48 Закону України «Про іпотеку» учасники прилюдних торгів мають право протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді. Відповідно до протоколів по проведенню прилюдних торгів по реалізації арештованого нерухомого майна предмета іпотеки торги відбулися 25.04.2014 року, у звязку з чим строк оскарження закінчився 26.07.2014 року, але позивачі звернулись до суду лише 10.09.2014 року. Зазначив, що прилюдні торги були проведені у відповідності до закону та просив відмовити позивачам у задоволенні позову. Представники відповідача КС «Спас» - [PERSON] і [PERSON] в судовому засіданні пояснили, що позовні вимоги не визнають в повному обсязі та зазначили, що між КС «Спас» та [PERSON] було укладено кредитний договір, пізніше була укладена додаткова угода до кредитного договору про зменшення відсоткової ставки за кредитом. Після укладення додаткової угоди позивач [PERSON] припинив сплачувати грошові кошти за договором. Позивачам була запропоновано сплатити вартість продажу спірної квартири, однак вони відмовились, також їх було попереджено про намір КС «Спас» звернутися до суду. Враховуючи невиконання позивачами умов договору КС «Спас» звернулось до нотаріуса для вчинення виконавчого напису, а пізніше до виконавчої служби для примусового виконання вказаного виконавчого напису. В судове засідання представник відповідача ПП «Нива-В.Ш.» не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Представник третьої особи Комінтернівського ВДВС ХМУЮ [PERSON] в судовому засіданні просив відмовити позивачам в задоволенні позову. В наданих до суду запереченнях зазначив, що на виконанні Комінтернівський ВДВС ХМУЮ знаходилися виконавчі провадженні по виконанню виконавчих написів № 1010 від 16.09.2013 року, № 1670 від 18.12.2013 року,№ 1012 від 16.09.2013 року, виданих приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] про звернення стягнення на нерухоме майно квартиру, що є предметом іпотеки та розташована за адресою: [ADDRESS], що належить на праві власності [PERSON], [PERSON] та [PERSON] для задоволення вимог КС «Спас» у розмірі 449\~788,71 грн. Відповідно до договорів про надання послуг по організації і проведенню прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна зазначене майно було проведено на реалізацію ПП «Нива-В.Ш.» та згідно до матеріалів виконавчого провадження сторони виконавчого провадження своєчасно повідомлялись про день та час проведення прилюдних торгів, що підтверджуються листами торгівельної організації. Також, зазначив, що боржниками порушено строки оскарження прилюдних торгів, у відповідності до ст. 48 Закону України «Про іпотеку». Дослідивши матеріали справи, докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 14.09.2011 року між КС «Спас» та [PERSON] було укладено кредитний договір № 17 від 14.09.2011 року, відповідно до умов якого відповідач [PERSON] на умовах платності, зворотності, строковості та забезпеченості отримав кредит у розмірі 300\~000 грн. зі сплатою 38% річних за користування кредитом та строком повернення до 14.09.2014 року (а.с. 9-12). В якості забезпечення виконання зобовязання за кредитним договором № 17 від 14.09.2011 року між КС «Спас» та [PERSON], [PERSON] та [PERSON] було укладено договір іпотеки від 14.09.2011 року, відповідно до якого позивачами в іпотеку було передано нерухоме майно, а саме трикімнатну квартиру № 132 в корпусі 1 будинку № 25 по пр. Г. Сталінграда в м. Харкові (а.с. 13-14). Відповідно до п. 5.1 договору іпотеки, іпотекодержатель має право звернути стягнення на предмет іпотеки у випадку невиконання або неналежного виконання зобовязання в цілому або в тій чи іншій його частині, а також у випадку порушення позичальником будь-яких зобовязань за цим договором або будь-яких гарантій та запевнень, наданих іпотекодержателю за договором. Згідно до п. 5.3 договору іпотеки звернення стягнення на предмет іпотеки відбувається на підставі: рішення суду, виконавчого напису нотаріусу, домовленості сторін про передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобовязання у порядку, встановленому ст. 37 Закону України «Про іпотеку», права іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому ст. 38 Закону України «Про іпотеку». Пунктом п. 5.4 договору іпотеки передбачено, що іпотекодержатель має право на свій розсуд вибрати умови та порядок звернення стягнення на предмет іпотеки в межах, передбачених п. 5.3 договору. За зверненням КС «Спас» приватним нотаріусом [PERSON] 18.12.2013 року за № 1670 та 16.09.2013 року за № 1010 та № 1012 було винесено виконавчі написи про звернення стягнення на квартиру [ADDRESS] корп. 1, що на праві спільної часткової власності належала відповідачам у справі. Державним виконавцем Комінтернівського ВДВС ХМУЮ [PERSON] на підставі зазначених виконавчих написів було відкрито виконавчі провадження, та постановами про призначення експерта, субєкта оціночної діяльності субєкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №№39989118, 36452153, 39989170 від 29.10.2013 року та постановою ВП № 39989170 від 18.11.2013 було призначено [PERSON] експертом, субєктом оціночної діяльності субєктом господарювання у виконавчому провадженні з примусового виконання: виконавчого напису №1012 від 16.09.2013 року, виконавчого напису №1670 від 18.12.2012 року та виконавчого напису №1010 від 16.09.2013 року (а.с.200-201,202-203, 204,205-206). На виконання зазначених постанов ФОП [PERSON] було надано висновки незалежної оцінки вартості ? частини квартири №132 , що знаходиться за адресою: м.Харків, пр. Героїв Сталіграду, 25, корп. 1 № 1267/3/13, № 1267/4/13, № 1267/1/13 та 1267/1/13 станом на 24.01.2014 року, згідно до якої вартість кожної ? частки вищезазначеної квартири складала 103\~600 грн.(а.с. 207-210). 03.02.2014 року на адресу сторін виконавчого провадження було направлено повідомлення про вартість майна боржника (а.с. 192, 194, 196, 198). Згідно до договорів №№ 2114248, 2114247, 2114245, 2114246 від 11.03.2014 року укладених між Комінтернівським ВДВС ХМУЮ та ПП «Нива-В.Ш.», відповідач ПП «Нива-В.Ш.» отримала право на організацію і проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна у порядку встановленому чинним законодавством. Пунктом 1.3 вказаних договорів встановлено, що на прилюдні торги передається нерухоме майно, а саме: ? частина квартири № 132 в корп.1 по пр. Г. Сталінграда,25 в м. Харкові, яка належить [PERSON], ? частина квартири № 132 в корп.1 по пр. Г. Сталінграда,25 в м. Харкові, яка належить [PERSON], ? частина квартири № 132 в корп.1 по пр. Г. Сталінграда,25 в м. Харкові, яка належить [PERSON], ? частина квартири № 132 в корп.1 по пр. Г. Сталінграда,25 в м. Харкові, яка належить [PERSON] (а.с. 180-182, 183-185, 186-188, 189-191). До матеріалів справи представником третьої особи було надано копії повідомлень №№ 1579/1, 1582/1, 1581/1, 1582/1 від 14.03.2014 року, про направлення ПП «[PERSON] - В.Ш.» позивачам [PERSON], [PERSON] та [PERSON] повідомлення про проведення прилюдних торгів квартири № 132 в корп.1 по пр. Г. Сталінграда,25 в м. Харкові, які були призначені на 07.04.2014 року на 09 год.(а.с. 141 - 144). Та аналогічні повідомлення №№ 2051/2, 2054/2, 2052/2, 2053/2 від 03.04.2014 року позивачам про проведення прилюдних торгів квартири № 132 в корп.1 по пр. Г. Сталінграда,25 в м. Харкові, які були призначені на 25.04.2014 року на 09 год. (а.с. 145 - 148). Судом установлено, що 25.04.2014 року в межах виконавчих проваджень Комінтернівського ВДВС ХМУЮ з виконання вищезазначених виконавчих написів нотаріуса відбулись прилюдні торги з реалізації арештованого нерухомого майна квартири 132 в корп.1 по пр. Г. Сталінграда,25 в м. Харкові, що належала позивачам. Згідно зі ст. 1 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст.ст. 3, 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку на час вчинення виконавчих дій, визначаються Законом України «Про виконавче провадження» № 606-ХІV від 21 квітня 1999 року (далі - Закон) та Інструкцією про проведення виконавчих дій, затверджена наказом Міністерства юстиції України від 15 грудня 1999 року № 74/5 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15 грудня 1999 року за № 865/4158 (далі Інструкція). Цим Законом визначено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов'язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження. Разом із тим аналіз положень Закону та Інструкції свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах, і відсилають до інших нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України та Міністерства юстиції України, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. Відповідно до положень указаних правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір (п. 5.11 Інструкції № 74/5 від 15 грудня 1999 року). Правила проведення прилюдних торгів визначені Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ № 68/5 (далі - Тимчасове положення). Відповідно до п.1.4 Тимчасового положення організація та проведення прилюдних торгів з реалізації предмета іпотеки здійснюється з урахуванням Закону України «Про іпотеку». Згідно до п. 3.1. орган державної виконавчої служби укладає із спеціалізованою організацією договір, яким доручає реалізацію майна спеціалізованій організації за визначену винагороду за надані послуги з реалізації арештованого майна, яка встановлюється у відсотковому відношенні до продажної ціни лота. У відповідності до п. 3.2. спеціалізована організація проводить прилюдні торги за заявкою державного виконавця, в якій зазначається початкова вартість майна, що виставляється на торги за експертною оцінкою та інші відомості, передбачені. Відповідно до п.3.11 Тимчасового положення спеціалізована організація письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна. Згідно до п. 4.3. прилюдні торги проводяться за умови присутності принаймні одного учасника,якщо інше не встановлено законом. У разі участі у прилюдних торгах одного покупця майно може бути придбане ним за стартовою ціною. У відповідності до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 02.09.2014 року\~\~по справі № 6-82цс14, спеціальним нормативно-правовим актом щодо проведення прилюдних торгів на предмет іпотеки є Закон України «Про іпотеку», положення якого передбачає можливість реалізації іпотечного майна принаймні за умови присутності одного учасника (ч. 3 ст. 45 Закону України «Про іпотеку»). Відповідно до п.4.15. під час прилюдних торгів ведеться протокол, до якого заносяться такі дані: номер лота; назва лота; стартова та продажна ціна майна; сума сплаченого гарантійного внеску; розмір винагороди спеціалізованій організації, яку переможець повинен додатково сплатити, та реквізити рахунку спеціалізованої організації для її сплати; пропозиції учасників; відомості про переможця, який запропонував у ході торгів найвищу ціну. У разі потреби до протоколу можуть бути внесені й інші відомості. Протокол у день проведення прилюдних торгів підписується ліцитатором і переможцем торгів і затверджується керівником спеціалізованої організації. За результатами прилюдних торгів, що відбулися 25.04.2014 року\~\~ПП «[PERSON]Ш» складено оспорюваний протокол № 2114245 по проведенню прилюдних торгів по реалізації арештованого майна - предмету іпотеки належного [PERSON] ([ADDRESS]). Згідно протоколу № 2114245 про проведення ПП «[PERSON]Ш» прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна (лот №3 - ? частина спірної квартири), що належить на праві власності [PERSON], в торгах взяла участь одна особа, переможцем торгів визначено [PERSON], ціна продажу 77700 грн. В протоколі містяться підписи ліцитатора [PERSON] та переможця торгів [PERSON] (а.с. 21). Відповідно до п.п.6.1., 6.4 після повного розрахунку переможця прилюдних торгів за придбане майно на підставі протоколу про проведення прилюдних торгів та копій документів, що підтверджують розрахунок за придбане майно, державний виконавець протягом п'яти робочих днів складає акт про проведені прилюдні торги і подає його на затвердження начальнику відповідного органу державної виконавчої служби. На підставі цього акта нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. 30.04.2014 року державним виконавцем було складено акт про реалізації предмета іпотеки, на підставі якого приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] 22.05.2014 року на імя [PERSON] було видано Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № 567 (а.с. 24). Також 22.05.2014 року приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] 22.05.2014 року на імя [PERSON] було видано ще три оспорюваних Свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № 559 на ? частку квартири, що належала [PERSON], № 563 на ? частку квартири, що належала [PERSON], та № 571 на ? частку квартири, що належала [PERSON]М.(а.с. 22,23,25). Отже, виходячи з правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином. Такий висновок узгоджується й з нормами ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги. Отже, враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені чч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу). \~Відповідно до ч.1 ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Разом із тим, слід зазначити, що оскільки виходячи зі змісту ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим положенням. Згідно з ч.1 ст.203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. До правил проведення торгів належать норми трьох видів: 1)\~\~\~ ті , які визначають процедуру підготовки проведення торгів; 2)\~\~\~ ті, які регулюють порядок їх проведення; 3)\~\~\~ ті, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів. У своїй позовній заяві позивачі посилаючись на порушення встановлених законом правил їх підготовки в частині належного повідомлення про їх проведення, та встановленого порядку їх проведення у звязку з участю в торгах одного покупця, та невідповідність встановленої вартості квартири її ринковій вартості, та не ставлять питання про визнання прилюдних недійсними, а лише просять визнати недійсним протокол по проведенню прилюдних торгів та визнати недійсними свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, тобто фактично позовні вимоги позивачів зводяться до оскарження норм третього виду правил проведення торгів - які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів. До зазначених порушень порядку оформлення кінцевих результатів торгів відноситься підписання протоколу про проведення прилюдних торгів особою, яка не є переможцем, або ж підписання цього протоколу на інших умовах, ніж це було запропоновано переможцем торгів, тощо. В наданому позивачами до суду протоколі № 2114245 про проведення ПП «[PERSON]Ш» прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна (лот №3 - ? частина спірної квартири), що належить на праві власності [PERSON], містяться всі необхідні реквізити та дані, передбачені законодавством. Будь-яких порушень, допущених при його оформленні судом встановлено не було. Тобто, в наданій позивачами до суду позовній заяві не міститься будь-яких вимог щодо визнання прилюдних торгів недійсними, чи недійсним акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, а містяться лише вимоги щодо визнання недійсними свідоцтв та визнання недійсним вищезазначеного протоколу про реалізацію частки спірної квартири, яка належала [PERSON], та який лише відображає хід проведених прилюдних торгів, та на підставі якого складається акт про проведені прилюдні торги, та вже на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Також необхідно зауважити, що позивачами у позовній заяві оскаржується лише протокол № 2114245 про реалізацію ? частки спірної квартири, яка належала позивачу [PERSON], при цьому позовних вимог щодо протоколів про реалізацію інших ? частин спірної квартири позовна заява не містить, попри те, що позивачі у позові зазначили прохання про визнання недійсними чотирьох свідоцтв про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Що стосується порушень, допущених, на думку позивачів, державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом, до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо визначення вартості чи оцінки майна тощо, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому Законом. Згідно до ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як по зверненню фізичної чи юридичної особи, в межах заявлених ними вимог на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у розгляді справи. У відповідності до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд постановляє\~ рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачів задоволенню не підлягають. Виходячи з викладеного,

Outcome: dismissed