Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-26 00:00:00

Позивачка [PERSON] 13.02.2019 року звернулась до суду з позовом, та остаточно уточнивши позовні вимоги, мотивує їх тим, що з 04.02.1989 року по 04.02.2009 року вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . За ордером № 2070 серії від 05.09.1989 року, виданим [PERSON] , вони як подружжя, сім`єю з двох осіб вселилися в кімнату [ADDRESS] . [INFO] у них народився син [PERSON] , який став постійно проживати з ними в цій кімнаті. У подальшому в порядку покращення житлових умов їм було додатково надано кімнату [ADDRESS] , житловою площею 12,2 кв.м в указаному гуртожитку, в яку вони також вселились за ордером, виданим [PERSON] від 15.07.1998 року № 12. З 18.09.2009 року вона перебуває у шлюбі з [PERSON] , а із [PERSON] шлюбні відносини припинено. Однак її колишня сім`я продовжує проживати у кімнатах № [NUMBER], наймачем яких є [PERSON] , з яким також укладені щодо кожної з кімнат договори про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 08.01.2019 р. та 05.02.2019 р. Фактично ж [PERSON] проживає разом з сином в окремій ізольованій житловій кімнаті [ADDRESS] [NUMBER] житловою площею 11,8 кв.м, а вона - в окремій житловій ізольованій кімнаті [ADDRESS] житловою площею 12,2 кв.м зазначеного гуртожитку. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] відмовляються від укладення з нею офіційно оформленого окремого договору. Просить суд виділити [PERSON] в окреме користування ізольовану житлову кімнату [ADDRESS] , а [PERSON] , [PERSON] - житлову кімнату [ADDRESS] , зобов`язати Виконавчий комітет СМР укласти окремі договори найму з [PERSON] на кімнату [ADDRESS] [NUMBER] та [PERSON] і [PERSON] на кімнату [ADDRESS] [NUMBER] у вказаному вище будинку (а.с.80-82, 111-112). В письмовій заяві позивач [PERSON] просить справу розглядати у її відсутність та без участі її представника, позовні вимоги підтримує повністю (а.с.128). В письмовій заяві відповідачі [PERSON] , [PERSON] просять справу розглядати у їх відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечують (а.с.140, 144). В письмовій заяві представник Департаменту інфраструктури міста Сумської міської ради просить розгляд справи проводити без представника департаменту. В письмовому відзиві на позовну заяву представник КП «Сумитеплоенергоцентраль» СМР просить проводити розгляд справи за відсутності представника, при розгляді справи покладаються на розсуд суду (а.с.43-47). Представник Виконавчого комітету в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, заяв про відкладення розгляд справи до суду не надходило. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, так як розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи. Ухвалою суду від 22.02.2019 року позовну заяву залишено без руху, надано час позивачу для усунення недоліків. 07.03.2020 року до суду від позивача на виконання ухвали суду від 22.02.2019 року про залишення без руху надійшла уточнена позовна заява. Ухвалою суду від 19.03.2019 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання на 24.05.2019 року. 09.04.2019 року від КП «Сумитетеплоенергоцентраль» СМР до суду надійшов відзив на позовну заяву (а.с.43-48). 16.05.2019 року від представника Сумської міської ради до сду надійшо відзив на позовну заяву (а.с.53-54). 24.05.2019 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 23.08.2019 року за клопотанням позивача. 23.08.2019 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 22.10.2019 року у зв`язку із заміною відповідача. 08.10.2019 року до суду від представника позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог (а.с.111-112). 22.10.2019 року протокольною ухвалою суду відкладено розгляд справи на 13.01.2020 року у зв`язку з надходження уточненої позовної заяви. Протокольною ухвалою суду від 13.01.2020 року розгляд справи відкладено до 05.03.2020 року у зв`язку з неявкою учасників справи. 05.03.2020 року розглдя справи відкладено до 22.04.2020 року у зв`язку з перебуванням головуючого на лікарняному. Суд, вивчивши матеріали даної цивільної справи, вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що 04.02.1989 року по 04.02.2009 року [PERSON] перебувала у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] (а.с.6) За ордером № 2070 серії від 05.09.1989 року, виданим [PERSON] , вони як подружжя, сім`єю з двох осіб вселилися в кімнату [ADDRESS] (а.с.8). [INFO] у них народився син [PERSON] , який став постійно проживати з ними в кімнаті [ADDRESS] (а.с.11). У подальшому в порядку покращення житлових умов їм було додатково надано кімнату [ADDRESS] , житловою площею 12,2 кв.м в указаному гуртожитку, у яку [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] також вселились за ордером, виданим [PERSON] від 15.07.1998 року № 12 (а.с.7). З 18.09.2009 року позивач [PERSON] перебуває у шлюбі з [PERSON] , сім`я із [PERSON] розпалася, шлюбні відносини припинено (а.с.9-10). Однак її колишній чоловік [PERSON] та син [PERSON] продовжують проживати у кімнатах № [NUMBER], наймачами яких є [PERSON] , з яким також укладені щодо кожної з кімнат договори про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 08.01.2019 р. та 05.02.2019 р. (а.с.12-13). Фактично ж [PERSON] проживає разом з сином в окремій ізольованій житловій кімнаті [ADDRESS] [NUMBER] житловою площею 11,8 кв.м, а позивач - в окремій житловій ізольованій кімнаті [ADDRESS] житловою площею 12,2 кв.м зазначеного гуртожитку. Так, згідно із статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до статті 61 ЖК Української РСР користування жилими приміщеннями у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму житлового приміщення. Договір найму житлового жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер. Згідно з пунктом 15 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, користування всіма приміщеннями квартир у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється на підставі договорів найму або оренди. Відповідно до статті 103 ЖК Української РСР договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за з згодою наймача, членів його сім`ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Частиною першою статті 104 ЖК Української РСР передбачено, що член сім`ї наймача праві вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає статті 63 цього Кодексу. Право члена сім`ї наймача на зміну договору найму пов`язане із закріпленим в статті 64 ЖК Української РСР принципу рівності прав і обов`язків всіх членів сім`ї. Житлове законодавство не визначає обставин, за яких виникає необхідність зміни договору найму житлового приміщення за вимогою члена сім`ї наймача. Найчастіше вони виникають при припиненні шлюбних відносин, виділенні повнолітніх дітей в окрему сім`ю тощо. Зміна договору найму використовується для уникнення конфліктів в сім`ї у зв`язку із спільним використанням жилих приміщень, умовами його оплати в утримання. Умови, при яких допускається зміна договору найму жилого приміщення є: - згода наймача, членів його сім`ї і наймодавця, - відповідність розміру жилої площі, щодо якої укладається окремий договір найму, нормативам, - відповідність умов жилого приміщення вимогам статті 63 ЖК Української РСР. Частиною 2 статті 104 ЖК Української РСР передбачено, що у разі відмови членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. Згідно із статтею 63 ЖК Української РСР предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. У пункті 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року № 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» роз`яснено, що в силу статті 104 ЖК Української РСР суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак, поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Порядок користування житлом наймачем та особами, які постійно проживають разом з ним, визначається за домовленістю між ними, а у разі спору - встановлюється за рішенням суду (частина 4 статті 816 ЦК України). Із заяв відповідачів [PERSON] та [PERSON] вбачається, що вони не заперечують проти задоволення позовних вимог [PERSON] . Виходячи з вищевикладеного, враховуючи визнання позову відповідачами, виділення позивачу в окреме користування ізольованої житлової кімнати [ADDRESS] [ADDRESS] , а [PERSON] , [PERSON] - житлової кімнати № [NUMBER] житловою площею 11,8 кв. м в будинку [ADDRESS] , з подальшим укладенням з кожним з наймачів окремих договорів найму не буде суперечити чинному законодавству та законним інтересам сторін, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved