Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-24 00:00:00

Позивачі звернулись до суду з позовом, вимоги якого було уточнено під час розгляду справи, до відповідача про визнання права власності в порядку спадкування. Свої вимоги позивачі мотивують тим, що [INFO] помер їх батько [PERSON] Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з трикімнатної квартири [ADDRESS], загальною площею 74,70 кв.м. Позивачі вказують на те, що для оформлення спадщини вони звернулись до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори. Проте, 23.09.2015 року їм було видано постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки право власності на вказану квартиру не зареєстровано у встановленому законом порядку. Як зазначають позивачі, вказана квартира належить [PERSON], як члену ЖБК «Академічний-16». Сума пайового внеску за квартиру була внесена 20.03.1992 року. В зв'язку з постійними хворобами [PERSON] не встиг провести реєстрацію права власності на квартиру згідно чинного законодавства. Посилаючись на викладені обставини, а також на те, що вони фактично прийняли спадщину, однак відсутність реєстрації квартири перешкоджають в оформленні спадщини в нотаріальному порядку, позивачі просять задовольнити їх вимоги та визнати за кожним з ним право власності в порядку спадкування за законом на ? частину квартири [ADDRESS]. Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва Журавської О.В. від 16 листопада 2017 року відкрито провадження даній цивільній справі. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 березня 2018 року, справа за єдиним унікальним номером 754/14584/17-ц, номер провадження 2/754/2189/18, передана судді Скрипці О.І. 21.03.2018 року справу прийнято до провадження судді Скрипки О.І. та призначено до судового розгляду в загальному порядку. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 16.05.2018 року проведено заміну неналежного відповідача ЖБК «Академічний-16» на належного - Київську міську раду, а також залучено ЖБК «Академічний-16» та Головне територіальне управління юстиції у м.Києві в якості третіх осіб. 14.06.2018 року до суду надійшли письмові пояснення представника третьої особи - ГТУЮ у м.Києві, в якому представник третьої особи просить розглядати справу в його відсутність та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства. 04.07.2018 року до суду надійшов відзив на позовну заяву представника відповідача Київської міської ради, в якому представник відповідача просить прийняти рішення на підставі наданих доказів згідно чинного законодавства та слухати справу у його відсутність. В судовому засіданні позивач [PERSON] та представник позивачів [PERSON] позовні вимоги підтримали та просили про їх задоволення. Представники відповідача та третьої особи - ГТУЮ у м.Києві в судове засідання не з'явились, просили розглянути справу в їх відсутність. Враховуючи обставини справи та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність представників відповідача та третьої особи - ГТУЮ у м.Києві. Представник третьої особи ЖБК «Академічний-16» Сенчило В.В. в судовому засіданні проти задоволення позову не заперечував. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як встановлено в судовому засіданні та вбачається з матеріалів справи, [INFO] помер [PERSON] (а.с.57). Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS] в ЖБК «Академічний-16». Дана квартира отримана [PERSON] на підставі ордеру № 075702 серії Ж від 15.05.1989 року на сім'ю з 4-х осіб: нього, дружину [PERSON] та синів - позивачів [PERSON], [PERSON] (а.с.56). Згідно довідки № 4 від 18.07.2018 року ЖБК «Академічний-16», [PERSON] є власником вказаної квартири, сума пайового внеску в розмірі 15000 крб. сплачена 20.03.1992 року в повному обсязі, що складає суму паєнакопичення. [PERSON] є членом ЖБК «Академічний-16» на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 06.05.1989 року № 404 (а.с.64). 23.09.2015 року державним нотаріусом П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Романенко О.М. було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії вих. № 3400/02-31/6, якою було відмовлено позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON], оскільки право власності на спірну квартиру не зареєстровано у встановленому законом порядку. Інформація про реєстрацію квартири у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, який діє з 01.01.2013 року, відсутня (а.с.58). Відповідно до ч.1 ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Статтею 384 ЦК України визначено, що будинок, споруджений або придбаний житлово-будівельним (житловим) кооперативом, є його власністю. Член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Стаття 392 ЦПК України передбачає, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно ст.ст.1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Як встановлено судом, і це підтверджується наявними доказами, померлий [PERSON] став власником квартири [ADDRESS] після сплати паю за дану квартиру у ЖБК «Академічний-16», однак у встановленому законом порядку не зареєстрував дане право власності. Позивачі є спадкоємцями за законом, які у встановленому законом порядку прийняли спадщину та звернулись з заявою про прийняття спадщини, однак на даний час позбавлені можливості зареєструвати у встановленому законом порядку право власності на нерухоме майно, чим порушується їх право на спадкування, а тому їх порушені права підлягають захисту в судовому порядку. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved