Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-10 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просить поділити в натурі житловий будинок, загальною площею 118,0 кв.м, та господарські споруди, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] , і визнати за нею право приватної власності на відокремлені частини житлового будинку та господарські споруди, що відповідають розміру Ѕ частки кожної із сторін у спільному майні; виділити їй в натурі Ѕ частку земельної ділянки, що знаходиться по [ADDRESS] якої складає 0,1659 га для обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що передаються їй в результаті їх поділу в натурі. Свої вимоги мотивує тим, що в результаті спадкування, вона та відповідач успадкували по Ѕ частині будинку, який знаходиться по [ADDRESS] , а також по Ѕ частині земельної ділянки площею 0, 1659 га. Домовитись з відповідачем про поділ майна та порядок його користування не вдалось. Оскільки між ними не досягнуто домовленості про поділ (виділ) в натурі житлового будинку та земельної ділянки, вона змушена звернутись до суду з даним позовом. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав, викладених у позові, просить суд його задоволити та здійснити поділ в натурі житлового будинку та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , між нею та відповідачем, відповідно до першого варіанту розподілу житлового будинку, який викладено у висновку експерта №5298-5300 судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 25.02.2019. Доповнила, що відповідач [PERSON] є її рідним братом, вони разом успадкували по Ѕ частині вказаного житлового будинку та земельної ділянки по заповіту, вона від матері, брат від батька. Загальна площа будинку [ADDRESS] вона використовує тільки 24 м2,\~решту площі\~використовує відповідач,\~хоча їхні\~частки є\~рівними,\~однак чинить\~їй перешкоди\~у користуванні\~житлом,\~внаслідок чого\~вона змушена\~була робити\~новий вхід\~у будинок.\~Просить здійснити\~реальний розподіл\~житлового будинку. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просить позов задоволити. Доповнив, що Стрийським міськрайонним судом Львівської області уже розглядалась справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про реальний розподіл будинковолодіння та встановлення порядку користування земельною ділянкою, однак ухвалою суду /суддя Гулкевич О.В./ від 16.12.2014 позов залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України. Відповідач [PERSON] в судові засідання 01.04.2019, 08.05.2019, 13.06.2019, 13.08.2019 та 11.09.2019 не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляду справи у його відсутності на адресу суду не подав. Рекомендоване повідомлення про повідомлення [PERSON] про час та місце розгляду справи на 14.09.2018 повернулось на адресу суду з відміткою про особисте вручення конверта адресату; рекомендоване повідомлення про повідомлення [PERSON] про час та місце розгляду справи на 01.04.2019 та 08.05.2019 повернулись на адресу суду з відміткою «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення»; рекомендоване повідомлення про повідомлення [PERSON] про час та місце розгляду справи на 13.06.2019 та 13.08.2019 повернулись на адресу суду з відміткою про особисте вручення конверта адресату; рекомендоване повідомлення про повідомлення [PERSON] про час та місце розгляду справи на 11.09.2019 повернулось на адресу суду з відміткою «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення». Крім того, про розгляд справи на 13.06.2019 та 11.09.2019 відповідач [PERSON] повідомлявся оголошенням на офіційному веб-порталі «Судова влада». На підставі наведеного, судом вирішено розглянути справу у відсутності відповідача, на підставі ст.280 ЦПК України, в заочному порядку, проти чого сторони не заперечили. Представник третьої особи Добрянської сільської ради Стрийського району Львівської області в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, однак 30.07.2019 подав на адресу суду заяву в якій просить розглянути справу у його відсутності. Суд, заслухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, зважаючи на те, що судом були застосовані всі можливі заходи, передбачені законом, для забезпечення доказів у справі і їх витребуванні, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Слід зазначити, що дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до ст. 4\~ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом. Відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України суд\~розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст.\~76, ч.1,\~2\~ст.77, ч.2 ст.\~78, ч.1 ст.\~95 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ч.6 ст.\~81, ч.1 ст.\~89 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі та Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, позивач [PERSON] . [PERSON] є власником Ѕ частини житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] 10 /а.с. 9-10/. Відповідно до довідки Стрийського міжрайонного бюро технічної інвентаризації та оглянутої в судової засіданні інвентаризаційної справи, житловий будинок та господарські будівлі та споруди, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , мають наступні характеристики: житловий будинок «А-1», сарай Б, убиральня В, літня кухня Е, гараж Є, огорожа №1, ворота №2, огорожа №3, огорожа №4, водо колонка к, замощення І /а.с. 11, 138-179/. 09.12.2008 на ім`я позивача Стрийським міжрайонним бюро технічної інвентаризації виготовлено технічний паспорт житловий будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] , інвентаризаційна вартість якого становить 121\~833, 00 грн. /а.с. 21-24/. Відповідно до довідки виконавчого комітету Добрянської сільської ради Стрийського району Львівської області №335 від 10.05.2018 земельна ділянка, яка розташована в [ADDRESS] не приватизована /а.с. 53, 76/. Відповідно до кадастрового плану земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд та її плану, площа земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , становить 0, 1659 га. /а.с 54-55, 57/. Відповідно до рішення Добрянської сільської ради Стрийського району Львівської області V-ї сесії VI-го демократичного скликання №124 від 10.05.2011, [PERSON] та [PERSON] передано земельну ділянку загальною площею 0, 1659 га для обслуговування житлового будинку /а.с. 181/. Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 14.09.2019 у даній справі призначено судову інженерно-технічну експертизу /а.с. 80/. 01.03.2019 на адресу суду надійшов висновок експерта №5298-5300 від 25.02.2019 із двома запропонованими варіантами розподілу житлового будинку та встановленням порядку користування земельною ділянкою /а.с. 89-108/. Вирішуючи позовні вимоги, судом підлягають застосуванню наступні норми законодавства. В силу положень статей 21, 24, 41 Конституції України, статті 358\~ЦК України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, у тому числі щодо захисту права спільної часткової власності. Частиною першою\~статті 15 ЦК України\~визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з ч.1 ст. 319 ЦК України\~власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. За змістом ч. 5 ст.\~319\~ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ч.1 ст.\~321\~ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Частиною першою статті 356\~ЦК України встановлено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно вимог частин першої третьої статті 358\~ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави дійти висновку про те, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом\~(квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників\~та технічна\~можливість виділу\~частки або\~поділу будинку\~відповідно до\~часток співвласників. Наведена правова позиція відображена в постанові Верховного суду від 26.06.2019 у справі 489/6157/15-ц. У справах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину, яка відповідає розміру часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з урахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною ідеальних часток із присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. У разі поділу жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона становить, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. Вказана правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України\~\~\~\~від 03 квітня 2013 року у справі № 6-12цс13 та у постанові Верховного Суду від\~28 березня 2018 року у\~справі № 161/5405/15-ц (провадження\~ № 61- 2053св18). При вирішенні питання про поділ жилого будинку як об`єкта спільної власності слід ураховувати, що такий поділ можливий, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру). В п. 7 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на\~жилий будинок» №7 від 04.10.1991 року зазначено, що в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину\~\~ будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.\~ Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв`язку з цим стосовно до ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. Висновком експерта №5298-5300 від 25.02.2019 судової будівельно-технічної експертизи запропоновано два варіанти розподілу житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою. Позивач просить здійснити розподіл житлового будинку та земельної ділянки відповідно до першого запропонованого експертом варіанту розподілу. Так, відповідно до першого варіанту розподілу житлового будинку та порядку користування земельною ділянкою експертом запропоновано надати в спільне користування обом співвласникам сходи під літ. «а2»; запропоновано конкретні приміщення, які слід виділити в користування співвласникам відповідно до їхніх ідеальних часток; вказано, які необхідно виконати ремонтно-будівельні роботи при даному варіанті реального розподілу; зазначено, які господарські будівлі та споруди слід надати в спільне користування обом співвласникам та в індивідуальне, відповідно до часток співвласників у житловому будинку; при даному варіанті реального розподілу житлового будинку, господарських будівель та споруд між співвласниками у відповідності до їх ідеальних часток грошова компенсація за відхилення від ідеальних часток в розмірі 27\~151, 50 грн. повинна належати першому співвласнику; при даному варіанті поділу другому співвласнику пропонується влаштувати ворота, хвіртку та дворову вбиральню; крім того, експертом запропоновано, яку площу земельної ділянки слід надати обом співвласникам у спільне користування та індивідуальне. Крім того, суд звертає увагу на те, що у 2014 р. судом уже розглядалась справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про реальний розподіл будинковолодіння та встановлення порядку користування земельною ділянкою, однак ухвалою суду від 16.12.2014 вказаний позов залишено без розгляду. Враховуючи, що на час вирішення справи сторони не дійшли згоди щодо поділу земельної ділянки та проведення поділу житлового будинку, суд приходить до переконливого висновку про доцільність поділу житлового будинку за адресою: [ADDRESS] між [PERSON] та [PERSON] відповідно до запропонованого експертом першого варіанту поділу житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою, відповідно до ідеальних часток співвласників. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову.

Outcome: approved