Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-18 00:00:00

позивачі звернулися до суду з вказаним позовом до [PERSON] , [PERSON] , третя особа Управління житловими будинками Управління справами Верховної Ради України, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивачі посилаються на те, що на початку лютого 2016 року квартиру у якій вони проживають, а саме, квартиру [ADDRESS] було затоплено, про що представниками ДП «Управління житловими будинками» Управління справами Апарату Верховної Ради України» складено відповідний акт від 19.02.2016. Відповідно до акту, складеного представниками ДП «Управління житловими будинками» Управління справами Апарату Верховної Ради України» 10.03.2016 відповідальність за нанесення матеріальних збитків завданих власникам квартири [ADDRESS] несе власник квартири [ADDRESS] . Загальна вартість робіт з ремонту квартири позивачів встановлена рахунком фактурою Будівельно-монтажною організацією «Пром-Тех-Снаб» у розмірі 4745,24 грн. Оскільки відповідачі в добровільному порядку відмовляються відшкодувати спричинену позивачу шкоду, позивачі просять стягнути з відповідачів на свою користь у відшкодування матеріальної шкоди вартість відновлювального ремонту в розмірі 4745,24 грн., моральну шкоду у розмірі 3000,00 грн. на кожного позивача. Ухвалою від 05.10.2018 у справі відкрито провадження та призначено до судового розгляду. На виконання положень п. 9 Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набула чинності 15 грудня 2017 року, у вказаній справі проведено підготовче засідання. Ухвалою суду від 25.07.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Відповідачі відзив на позовну заяву не надали. Позивачі в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи. Позивач [PERSON] подав заяву про розгляд справи у його відсутність, вимоги позову підтримав та просив їх задовольнити. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, причини неявки суду невідомі. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності представника позивача та відповідача, та ухвалити заочне рішення відповідно до ст. 280 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Актом від 19.02.2016, складеним представниками ДП «Управління житловими будинками» Управління справами Апарату Верховної Ради України» зафіксовано наступні пошкодження квартири [ADDRESS] : в санвузлі площею - 2,4 кв.м: на стелі виявлені вологі сліди залиття площею 0,8 кв.м.; на стіні вологі сліди залиття площею 1,2 кв.м.; в коридорі площею - 12,6 кв.м: на стелі вологі сліди залиття площею 0,3 кв.м. та стіні - 0,3 кв.м. в кімнаті площею - 12кв.м: на стіні вологі сліди залиття площею 1,5 кв.м. Представниками ДП «Управління житловими будинками» Управління справами Апарату Верховної Ради України» складено акт від 10.03.2016 про обстеження внутрішньобудинкових та внутрішньо квартирних інженерних систем в квартирі [ADDRESS] , в зв`язку із залиттям вищерозташованої квартири [NUMBER] та зроблено висновки, що відповідальність за нанесення матеріальних збитків завданих власникам квартири [ADDRESS] несе власник квартири [ADDRESS] Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1066 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що обов`язковими підставами відшкодування матеріальної шкоди є наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Відповідно до ст.10 ЖК України громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, додержуватись правил користування жилими приміщеннями. Відповідно до рахунку фактури Будівельно-монтажною організацією «Пром-Тех-Снаб» вартість відновлюваного ремонту у квартирі [ADDRESS] складає 4745,24 грн. Зазначені обставини щодо причини пошкодження квартири позивачів, внаслідок проведення ремонтних робіт та в подальшому залиття квартири власниками квартири [ADDRESS] не спростовані. Інших даних та належних доказів, які б свідчили про те, що пошкодження та залиття квартири [NUMBER] сталося за відсутності вини відповідачів, або з інших причин суду не надано. Тому, позовні вимоги про стягнення майнової шкоди підлягають задоволенню на суму 4745,24 грн. Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати збиткі в повному обсязі. Частиною першою статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до листа ДП «Управління житловими будинками» Управління справами Апарату Верховної Ради України» у квартирі [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] . Оцінюючи наведені вище докази у сукупності з іншими дослідженими під час розгляду справи доказами, суд приходить до висновку про доведеність тієї обставини, що пошкодження та залиття квартири [ADDRESS] , сталося внаслідок проведення ремонтних робіт відповідачами, а отже обов`язок відшкодування матеріальної шкоди слід покласти на останніх. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Проаналізувавши зазначені норми закону та зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що з урахуванням душевних страждань позивачів з приводу залиття та пошкодження їх квартири, принципів співмірності, розумності та справедливості, суд дійшов висновку про солідарне стягнення з відповідачів на користь кожного із позивачів по 500,00 грн. у відшкодування моральної шкоди. Таким чином, позов підлягає задоволенню частково. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: partial