Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-17 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом до [PERSON], третя особа: комунальне підприємство «Добробут» про усунення перешкод та зміну умов договору найму житлового приміщення. На обґрунтування позову вказали, що на підставі рішення виконавчого комітету Кам'янець-Подільської міської ради від 25.10.1990 року був виданий ордер на житлове приміщення серії ХМО №000823, згідно якого надано право на зняття квартири [ADDRESS] сім'ї з трьох чоловік, а саме: [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Пізніше за вказаною адресою була зареєстрована донька [PERSON] Рішенням Кам'янець-Подільського міського суду Хмельницької області шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. На даний час у вищезазначеній квартирі проживає лише відповідач, який перешкоджає у користуванні житловим приміщення іншим членам, які зареєстровані в даній квартирі. Відповідач змінив замки вхідних дверей і ключі їм не надав. Добровільно не бажає впускати позивачів в квартиру. Рішенням Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 12 червня 2014 року в задоволенні позову [PERSON] третя особа без самостійних вимог Виконавчий комітет Кам'янець-Подільської ради до [PERSON], [PERSON], [PERSON], третя особа без самостійних вимог КП «Добробут» про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням відмовлено. Тому, позивачі просять зобов'язати відповідача не чинити перешкод у користуванні квартирою та визначити порядок користування приміщеннями цієї квартири. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник підтримали заявлені вимоги, просили задоволити. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позов просила задоволити. В судове засідання позивач [PERSON] не з'явилася, про час та день розгляду справи повідомлена належним чином. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив, пояснив, що позивачам ніхто не перешкоджав користуватися квартирою. Представник третьої особи КП «Добробут» в судове засідання не з'явилися, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Заслухавши думку позивача та його представника, представника відповідача, дослідивши письмові докази, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що відповідно до рішення виконавчого комітету Кам'янець-Подільської міської ради від 25.10.1990 року [PERSON] з родиною з 2 осіб був наданий ордер на житлове приміщення серії ХМО №000823, згідно якого надано право на зняття квартири [ADDRESS] сім'ї. На спірну квартиру відкритий особовий рахунок 15037, основним квартиронаймачем є [PERSON]. Квартира належить до державного житлового фонду. Згідно довідки № 353 від 03.02.2015 року наданої КП «Добробут» в квартирі [ADDRESS], зареєстровані [PERSON], [INFO] (наймач), [PERSON], [INFO] (колишній чоловік), [PERSON], [INFO] (дочка), [PERSON], [INFO] (син). Відповідач перешкоджає користуватися позивачам квартирою, що підтверджується зверненнями до КП «Добробут» від 29.05.2014р. та як встановлено рішенням Кам'янець-Подільського міськрайонного суду від 12.06.2014р., яким в позові [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON], третя особа без самостійних вимог Виконавчий комітет Кам'янець-Подільської міської ради, КП «Добробут» про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням відмовлено, [PERSON] згодився надати дітям ключ від квартири тільки після рішення суду. Проте, відповідно до акту від 02.02.2015 року перевірки паспортного режиму за адресою [ADDRESS] встановлено, що [PERSON], [PERSON] в даній квартирі зареєстровані, але не проживають. Згідно ст. 64 Житлового кодексу України члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Відповідно до ст. 9 Житлового кодексу України ніхто не може бути обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до переконання, що позов в частині усунення перешкод є обґрунтований і підлягає до задоволення. Крім того, позивачі просили встановити порядок користування житловим приміщенням у квартирі та виділити в користування [PERSON], [PERSON], [PERSON] житлову кімнату площею 15,20 кв.м., балкон площею 0,9 кв.м, а відповідачу [PERSON] житлову кімнату площею 11,10 кв.м та 12,7 кв.м. Залишити у спільному користуванні кухню 6,8 кв.м, коридор 10,40 кв.м, ванну кімнату 2,70 кв.м, стінної шафи 0,60 кв.м., санвузлу 1,40 кв.м. Постановою Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року п. 16. Роз'яснити судам, що в силу ст. 104 Житлового кодексу України суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Тобто, позивачами поставлено питання щодо зміни умов найму жилого приміщення, яке регулюється ст. 104 Житлового кодексу України. Відповідно до положень цієї статті член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. Згідно ст. 47 ЖК України норма жилої площі встановлюється в розмірі 13,65 кв.м на одну особу. Як убачається із матеріалів справи, загальна житлова площа квартири складає 26,30 кв.м, тобто на кожного із наймачів припадає 6,57 кв.м, оскільки позивачі просять виділити відповідачу в користування кімнату площею 11,10 кв.м, що суттєво обмежить права інших наймачів на користування житловою площею квартири у розмірі, який припадає на кожного із них Таким чином, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги в частині встановлення порядку користування квартирою та зміни умов договору найму задоволенню не підлягають.

Outcome: partial