Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-06 00:00:00

Позивачі звернулись до суду з позовом, яким просять визначити в квартирі № 5 житлового будинку №6 по вул. Шишківській у м. Харкові порядок користування житловими приміщеннями наступним чином: право на користування кімнатами площею 16,2 кв.м. та 14.9 кв.м. визначити за позивачами [PERSON], [PERSON] та її неповнолітніми дітьми [PERSON], [PERSON]; право користування кімнатою 13,0 кв.м., визначити за відповідачем [PERSON]; у спільному користуванні [PERSON], [PERSON] та її неповнолітніх дітей [PERSON], [PERSON], а також [PERSON] залишити коридор площею 8,8 кв.м., кухню площею 6,7 кв.м., ванну кімнату площею 2,0 кв.м., туалет площею 1,1 кв.м. Усунути перешкоди з боку відповідача [PERSON] в користуванні позивачами квартирою № 5 будинку № 6 по вул. Шишківській в м. Харкові та вселити [PERSON], [PERSON] та її неповнолітніх дітей [PERSON], [PERSON] у вказану квартиру. В обґрунтування позовних вимог посилаються на те, що на підставі ордеру №001146, який був виданий Виконавчим комітетом Київської ради народних депутатів м. Харкова від 11.08.1982 року сімя [PERSON], яка на той час складалась з чотирьох осіб, отримала право на заняття трикімнатної квартири № 5 житловою площею 43,06 кв.м. по вул. Шишківська, 6. На цей час у квартирі зареєстровані колишнє подружжя [PERSON] та [PERSON], їх донька [PERSON] та її неповнолітні діти [PERSON], [PERSON] У січні 1995 року відповідач [PERSON] та позивач [PERSON] розірвали шлюб у судовому порядку. Вже після винесення судом рішення про розірвання шлюбу у 2000 році колишнє подружжя знов почало проживати разом за адресою: м. Харків, вул. Шишківська, б. 6, кв. 5, та вести спільне господарство. Але з 2009 року знов перестали проживати як родина, між сторонами фактично були поділені кімнати для проживання. [PERSON] з донькою [PERSON] та її неповнолітніми дітьми [PERSON] та [PERSON] мешкали у кімнаті площею 16,2 кв.м. та 14,9 кв.м., а в кімнаті площею 13,0 кв.м. мешкав відповідач [PERSON] Оскільки у 2009 р. [PERSON] почав приводити у квартиру іншу жінку, з якою, як він зазначав, мав бажання створити родину, та влаштовував сварки, вони були вимушені ночувати в іншому місці, оскільки постійні сварки та негативні стосунки дуже погано впливали на дітей. З січня 2011 року відповідач поміняв замки в квартирі. Після звернення до правоохоронних органів відповідач надав позивачам доступ до квартири. При цьому, на протязі останніх років він то пускав позивачів до оселі, то неодноразово змінював замки в квартирі для того, щоб позивачі не могли користуватися та проживати в даній квартирі. Відповідач не надає ключів та погрожує викинути речі позивачів, порушує законні права позивачів на користування жилим приміщенням та перешкоджає їх проживанню в квартирі за адресою: м. Харків, вул. Шишківська, б. 6, кв. 5. Відповідач за первісним позовом [PERSON] звернувся до суду з зустрічною позовною заявою до позивачів, відповідно до якої просить визнати [PERSON], [PERSON] та її дітей [PERSON], [PERSON] такими, що втратили право користування квартирою та зняти з реєстрації місця проживання в [INFO]. В обґрунтування позовної заяви посилається на те, що в 1982 році отримав ордер на квартиру за адресою: м. Харків, вул. Шишківська, б. 6, кв. 5. Його донька [PERSON] вийшла заміж, та в 2003 році разом з чоловіком [PERSON] придбала двокімнатну квартиру за адресою: м. Харків, вул. Шишківська, б. 6А, кв. 29 та переїхала проживати туди. В 2004 році його донька [PERSON] разом з чоловіком придбала чотирьохкімнатну квартиру в будинку за адресою: м. Харків, вул. Шишківська, б. 10, кв. 77. Зазначає, що між ним та його дружиною [PERSON] в 1995 році було розірвано шлюб, після чого [PERSON] переїхала проживати до доньки [PERSON] де проживає постійно з 2009 року. В квартирі, окрім нього, з 2009 року ніхто з членів його сімї не проживає. Донька з чоловіком та дітьми та його колишньою дружиною постійно проживають в сусідньому будинку, в квартирі позивача не бувають, їх речей в ній не має. Він неодноразово просив доньку та колишню дружину виписатись з квартири, у звязку з тим, що йому важко самостійно сплачувати комунальні платежі. Посилається на те, що є пенсіонером, вимушений працювати, адже його пенсії не вистачає на задоволення його особистих потреб. Представник позивача в судовому засідання уточнила позовні вимоги, просила визначити в квартирі № 5 житлового будинку № 6 по вул. Шишківській у м. Харкові порядок користування житловими приміщеннями відповідно до І варіанту порядку користування квартирою, згідно висновку будівельно-технічної експертизи № 4881 від 29.07.2016 р. Позовні вимоги підтримала, позов просила задовольнити в повному обсязі. Зустрічну позовну заяву не визнала, в її задоволенні просила відмовити. В обґрунтування заперечень посилалась на те, що обставини, викладені позивачем в підтвердження позовних вимог за зустрічним позовом, не відповідають дійсності, спростовуються наданими доказами, в тому числі показаннями свідків. [PERSON] перешкоджає відповідачам за зустрічним позовом проживати в квартирі, в 2011 році поміняв замки в квартирі. Представник відповідача позовні вимоги первісного позову не визнав, в його задоволенні просив відмовити. Просив застосувати до вимог позивачів позовну давність, посилаючись на те, що з моменту не проживання [PERSON] в квартирі минуло більше 6 років, [PERSON] з неповнолітніми дітьми більше 12 років. Зустрічний позов підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити. Представник третьої особи Київського РВ у м. Харкові ГУ ДМС України в Харківській області в судове засідання не зявився, до суду надійшла заява за підписом начальника Київського РВ у м. Харкові ГУДМС України в Харківській області про розгляд справи за їх відсутності, при розгляді справи покладаються на розсуд суду. Представники третіх осіб Управління у справах неповнолітніх при райраді у Київському районі м. Харкова, Управління служб у справах дітей департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради в судове засідання не зявились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись. Заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, докази надані в обґрунтування вимог та заперечень дійшов висновку про те, що вимоги позивачів за первісним позовом підлягають задоволенню, а в задоволенні позовних вимог відповідача за зустрічним позовом необхідно відмовити виходячи з наступного. Рішенням Київського районного суду міста Харкова від 26.01.1995 року, справа № 2-830/2, розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON]. Шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано 16.03.2010 р. про що в Книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 106 (свідоцтво про розірвання шлюбу серія 1-ВЛ № 103520 від 16.03.2010 р. видане Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції). Як вбачається з ордеру № 001146 від 11 серпня 1982 року виданого виконавчим комітетом Київської ради народних депутатів [PERSON], сімя якого складається з чотирьох чоловік, надано право на зайняття трьох кімнат житловою площею 43,06 кв.м. в квартирі [ADDRESS]. Ордер видано на підставі рішення Виконкому Київської ради народних депутатів м. Харкова від 03.08.1982 р. за № 29. Приписами ч.ч. 1, 2 ст. 61 Житлового Кодексу України закріплено, що користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер. З наданої суду довідки з місця проживання про склад сімї та прописку КП «Жилкомсервіс дільниця №17» за № 069 від 14.01.2015 р. вбачається, що в квартирі [ADDRESS] зареєстровано пять членів сімї: [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON], [INFO], вбачається, що матірю записано [PERSON], батьком [PERSON] (свідоцтво про народження серія І-ВЛ №046777 від 30 червня 2006 року). Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON], [INFO], вбачається, що матірю записано [PERSON], батьком [PERSON] (свідоцтво про народження серія І-ВЛ №147969 від 18 жовтня 2000 року). Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 64 Житлового кодексу України передбачено, що члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Відповідно до ст. 18 Закону України «Про охорону дитинства» діти - члени сімї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем. На виконання ухвали Київського районного суду від 16.07.2015 року про витребування доказів до суду надійшов лист Харківської дирекції Поштамт-Центр поштового звязку № 1 УДППЗ «Укрпошта» № 09-07-1707 від 03.08.2015 р. відповідно до якого згідно відомостей на виплату пенсій та соціальних допомоги відділення поштового звязку Харків, 70, на імя [PERSON] виплата пенсії проводиться за адресою: м. Харків, вул. Шишківська, б. 6, кв. 5. Допитані в судовому засідання свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] підтвердили обставини, викладені позивачами за первісним позовом в обґрунтування позовних вимог, з приводу того, що позивачі періодично проживали в спірній квартирі, проте [PERSON] перешкоджає позивачам в користуванні квартирою. Чинним законодавством передбачено (ст. 72 Житлового кодексу України) що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 71 Житлового кодексу України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом. Ухвалою Київського районного суду від 27.04.2016 року за клопотанням представника позивачів по справі повторно призначено судову будівельно-технічну експертизу. Відповідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 4881 від 29.07.2016 року в дослідженні запропоновано три варіанти порядку користування житловими та іншими приміщеннями в квартирі № 5 житлового будинку №6 по вул. Шишківській у м. Харкові між користувачами [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Відповідно І-го варіанту запропонованого в експертизі пропонується користувачам [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] виділити в індивідуальне користування наступні приміщення: житлову кімнату «8» площею 14,9 кв.м., житлову кімнату «9» площею 16,2 кв.м., балкон площею 1,1 кв.м., балкон площею 0,7 кв.м. Користувачу [PERSON] виділити в індивідуальне користування наступні житлові приміщення: житлова кімната «7» площею 13,0 кв.м. У спільне користування користувачів [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] та [PERSON] виділити: коридор «1» площею 8,8 кв.м., вбиральню «2» площею 1,1 кв.м., ванну кімнату «3» площею 2,0 кв.м., кухню «4» площею 6,7 кв.м., вбудовану шафу «5» площею 0,2 кв.м., вбудовану шафу «6» площею 0,4 кв.м. Таким чином, судом встановлено, що відповідачі мають намір проживати за місцем реєстрації та користуватися житловою площею, у спірній квартирі фактично не проживають у звязку з тим, що відповідач за первісним позовом [PERSON] перешкоджає їм в користуванні квартирою. Відповідно до ст. 10 ЦПК України Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона, відповідно до ст. 60 ЦПК України, зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Приписами ст.ст. 58, 59 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Як встановлено ч.ч. 1-3ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Надана позивачем за зустрічним позовом заява мешканців будинку №6 [PERSON] та [PERSON], [PERSON] про те, що [PERSON] донька [PERSON], не проживає в квартирі № 5 з 2003 року, після того, як з чоловіком [PERSON] придбали квартиру в будинку № 10 по вул. Шишківській, колишня дружина [PERSON] не проживає в квартирі з 2009 року, постійно мешкає у доньки [PERSON], - не є належним та допустимим доказом по справі з огляду на те, що безпосередньо в судовому засіданні вказані особи свої покази не давали, достовірність викладених в заяві обставин нічим не підтверджується. Крім того, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 16.07.2015 року задоволено клопотання [PERSON] про забезпечення доказів та виклик свідків, проте вказані свідки в судове засідання не зявились, показань суду не надали. Надані суду копії квитанції про оплату житлово-комунальних послуг в яких платником вказано [PERSON] підтверджують факт проживання в спірній квартирі [PERSON], проте не можуть свідчити про неповажність причин не проживання відповідачів за зустрічним позовом у квартирі. В ході судового розгляду встановлено, що позивачі за первісним позовом [PERSON] та її діти, а також [PERSON] мають право на проживання в спірній квартирі на правах членів сімї наймача, а також на правах особи, яка перестала бути членом сімї наймача, але продовжує проживати в займаному жилому приміщенні. На підставі показань позивачів за первісним позовом, наданих в судовому засіданні показань свідків, встановлено, що відповідач за первісним позовом [PERSON] перешкоджає позивачам за первісним позовом в користуванні спірним житловим приміщенням. [PERSON] в судовому засіданні не заперечував факт того, що періодично здійснював заміну замків. Відповідачем за первісним позовом та позивачем за зустрічним [PERSON] не надано суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що відповідачі за зустрічним позовом [PERSON], [PERSON] та її діти [PERSON] і [PERSON] не проживали у спірній квартирі понад встановлені законом строки без поважних причин, та не мають наміру проживати в ній. Також позивачем за зустрічним позовом не надано суду доказів на підтвердження не перешкоджання відповідачам [PERSON], [PERSON] та її дітям [PERSON] і [PERSON] в праві користуванні квартирою. Посилання відповідача [PERSON] на необхідність застосування позовної давності до вимог позивачів з тих підстав, що з моменту не проживання [PERSON] в квартирі минуло більше 6 років, [PERSON] з неповнолітніми дітьми більше 12 років., спростовується показаннями свідків наданими в судовому засіданні, підстав для застосування позовної давності не вбачається. На підставі викладеного, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги за первісним позовом підлягають задоволенню в повному обсязі. В задоволенні вимог за зустрічним позовом необхідно відмовити. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 88 ЦПК України.

Outcome: approved