Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-01 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом до Відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві про звільнення майна з-під арешту. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що позивачам та [PERSON], [PERSON] належить квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] на праві спільної часткової власності, однак, на дану квартиру було накладено арешт та заборону на її відчуження. Оскільки на день подання позовної заяви постанова державного виконавця про закінчення виконавчого провадження та звільнення майна боржника з-під арешту, що обмежує законні права позивачів, як власників квартири щодо вільного розпорядження майном, останні були змушені звернутися до суду та просити суд зняти арешт з нерухомого майна, розташованого за адресою: [ADDRESS], накладений згідно постанови про арешт майна боржника [PERSON] та оголошення заборони на його відчуження заборону на відчуження вищевказаної квартири. 10.12.2015 року позивачами подано заяву про уточнення позовних вимог, відповідно до якої відповідачем 2 зазначено - [PERSON] Позивач - [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. [PERSON] позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою (а.с.31), однак до суду не з'явився. Відповідач - [PERSON] повідомлявся судом належним чином за останнім відомим місцем проживання, однак до суду не з'явився, тому суд вважав за можливе проводити розгляд справи за його відсутності. Заслухавши позивача - [PERSON] та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено наступне. Квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності - [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] в рівних долях, що підтверджується свідоцтва про право власності від 18.09.2014 року (а.с.10). Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, постановою державного виконавця було накладено арешт на майно боржника ([PERSON]), а саме: на квартиру [ADDRESS] (а.с.7-8). 15.04.2011 року державним виконавцем органу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, винесено постанову про закінчення виконавчого провадження, якою постановлено припинити чинність арешту майна боржника ([PERSON]) та звільнити майно боржника з розшуку (а.с.13). Крім того, в постанові про закінчення виконавчого провадження зазначено, що виконавчий документ виконано в повному обсязі (а.с.13). 05.10.2015 року позивач - [PERSON] звернувся до ВДВС Деснянського РУЮ у м. Києві з заявою про зняття арешту з спірної квартири (а.с.14). Листом від 04.11.2015 року головним державним виконавцем надано відповідь на заяву, в якій зазначено, що виконавче провадження про стягнення з [PERSON] - знищено, тому надати інформацію та зняти арешт на майно накладене постановою державного виконавця не має можливості (а.с.15). Судом встановлено, що виконавче провадження закінчено, оскільки, виконавчий документ виконано в повному обсязі, а тому підстави для продовження чинності арешту на спірну квартиру відсутні. Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Нормами статті 391 ЦК України, передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Пункт 5.15. Інструкції про проведення виконавчих дій передбачає звільнення майна з-під арешту. Згідно п.5.15.1. вказаної Інструкції, особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права на майно і про звільнення майна з-під арешту. Відповідно до ст. 60 ЗУ «Про виконавче провадження», арешт з майна боржника може бути знятий за рішенням суду. Враховуючи викладене, а також те, що постанова про закінчення виконавчого провадження не була виконана і станом на дату звернення до суду за [PERSON] значиться арешт на спірну квартиру, крім того, не звільнення квартири з-під арешту порушує право користування та розпорядження майном інших власників, тому суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved