Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-28 00:00:00

Позивачка 24.10.2019року звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що після смерті її баби - [PERSON] , яка померла [INFO] , залишилось спадкове майно, а саме: житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . Вказує, що за життя спадкодавець [PERSON] склала заповіт, яким усе своє майно заповіла внучці - позивачці [PERSON] . Крім того, в даному заповіті спадкодавець надала право довічного проживання у вищевказаному житловому будинку [PERSON] (сину померлої [PERSON] та батьку позивачки [PERSON] ) - третій особі у справі. Стверджує, що спадщину вона прийняла, подавши у встановлений законом строк та порядок до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Спадкоємцем, якому належало б право на обов`язкову частку в спадщині, є син померлої - [PERSON] , який на спадщину не претендує та у встановлений законом строк відмовився від обов`язкової частки у спадщині на користь позивачки. Однак, в позасудовому порядку оформити свої спадкові права та отримати у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину на вищевказаний житловий будинок вона не має можливості, у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на дане спадкове майно, тому змушена звертатися до суду із даним позовом. З огляду на наведене, просить суд визнати за нею право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . Ухвалою судді від 05.11.2019року відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. В підготовче засідання позивачка [PERSON] не з`явилася, проте подала до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у її відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача - Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області у підготовче засідання не з`явився, однак подав заяву, в якій зазначає, що не заперечує проти позову та просить суд розглянути справу без його участі. Третя особа - приватний нотаріус Мостиського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Р.С. в підготовче засідання не з`явився, проте подав до суду заяву в якій просить суд справу розглянути у його відсутності. Третя особа - [PERSON] в підготовче засідання не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій зазначає, що не заперечує проти позову та просить суд розглянути справу без його участі. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України у справі можливо ухвалити рішення про задоволення позову при проведенні підготовчого засідання. Обставини справи: Внаслідок смерті [PERSON] (баби позивачки [PERSON] )., [INFO] відкрилась спадщина. До складу даної спадщини входить право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] , проте право власності на даний будинок за життя спадкодавцем належним чином оформлено не було, правовстановлюючі документи на дане майно відсутні. Як вбачається із матеріалів спадкової справи №152/2019року, заведеної у приватного нотаріуса Мостиського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицького Р.С., за життя спадкодавець [PERSON] склала заповіт від 04.04.2017року, яким все своє майно заповіла внучці - [PERSON] (позивачці у справі). Крім того, даним заповітом спадкодавець [PERSON] надала право довічного проживання у спірному житловому будинку [ADDRESS] [PERSON] , який зареєстрований та проживає за вказаною адресою, що підтверджується довідкою Судововишнянської міської ради №5392 від 11.10.2019року. Позивачка [PERSON] у відповідності до ч.3 ст.1268 ЦК України вважається такою, що прийняла спадщину після смерті баби [PERSON] , оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та протягом встановленого законодавством строку не заявила про відмову від спадщини. Крім того, позивачка у встановлений законом строк подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Спадкоємцем, якому належить право на обов`язкову частку у спадщині, є син спадкодавця [PERSON] - [PERSON] (третя особа у справі), який у встановлений законом строк та порядок відмовився від обов`язкової частки у спадщині на користь позивачки [PERSON] , подавши до нотаріуса відповідну заяву. Інших спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку у спадщині чи претендували б на таку, немає. В той же час, через відсутність правовстановлюючих документів на спірний житловий будинок позивачка не може в позасудовому порядку в повній мірі оформити свої спадкові права та одержати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на дане спадкове майно, у зв`язку із чим звернулася до суду із зазначеним позовом. Вищевказані обставини сторонами не оспорюються та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами, а саме: копією свідоцтва про смерть спадкодавця [PERSON] ; копією рішення Виконавчого комітету Судововишнянської міської ради депутатів трудящих Городоцького району Львівської області №84 від 07.04.1966року «Про відведення земельної ділянки під індивідуальне будівництво по [ADDRESS] ; копією свідоцтва про народження [PERSON] ; копією свідоцтва про шлюб між [PERSON] та [PERSON] ; копією свідоцтва про народження [PERSON] ; копією довідки, виданої виконавчим комітетом Судововишнянської міської ради №1364 від 25.03.2019року; довідкою, виданою виконавчим комітетом Судововишнянської міської ради №4837 від 24.09.2019року; копією заповіту [PERSON] від 04.04.2017року; листом приватного нотаріуса Мостиського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицького Р.С. вих..№1573/02-14 від 24.09.2019року; копією технічного паспорта на спірний житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] ; копією Довідки Самбірського МБТІ №1083 від 11.04.2019року; копією спадкової справи №152/2019року, заведеної у приватного нотаріуса Мостиського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицького Р.С. після смерті [PERSON] та іншими матеріалами справи. ЦПК України встановлено, що: відповідно до положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом і кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. (статті 12 і 81); суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 1 статті 13); обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання (частина 1 статті 82); доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 76); належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (стаття 77); жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (частина 2 статті 89). Цивільний кодекс України встановлює, що: спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця) (стаття 1216); до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218); право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (стаття 1223); на спадкоємця, до якого переходить житловий будинок, квартира або інше рухоме або нерухоме майно, заповідач має право покласти обов`язок надати іншій особі право користування ними. Право користування житловим будинком, квартирою або іншим рухомим або нерухомим майном зберігає чинність у разі наступної зміни їх власника (частина 2 статті 1238); спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого цим Кодексом, він не заявив про відмову від неї. Прийнята спадщина визнається власністю спадкоємця з часу відкриття спадщини (стаття 1268 і 1270); спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (ч. 1 ст. 1297). Практика Верхового Суду України (п. 23 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року) при розгляді справ даної категорії вказує на те, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Національним законодавством встановлено,що: права і свободи людини і громадянина захищаються судом, стаття 55 Конституції України закріплено. кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним, стаття 41 Конституції України. Висновки суду: Оскільки у даному випадку питання про право на спадщину не може бути вирішено в нотаріальному порядку шляхом видачі свідоцтва про право спадщину, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спірних житловий будинок, тому це питання повинно бути вирішено у судовому порядку шляхом визнання права власності на вищевказане спадкове майно за позивачкою у порядку спадкування. Згідно ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способом захисту цивільних прав та інтересів згідно ст. 16 цього Кодексу може бути, зокрема, визнання права. Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. З огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позову в повному обсязі. Враховуючи думку сторін та виходячи з вимог ст.141 ЦПК України, суд вважає, що понесені позивачкою судові витрати зі сплати судового збору залишити за нею.

Outcome: approved