Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-01 00:00:00

Позивачі [PERSON], [PERSON] звернулися в суд з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті діда [PERSON], який помер 17.12.2007 року. Вказують, що вони є спадкоємцями за заповітом, спадкоємцем за законом є дочка [PERSON] Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно: житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами у с. Княгининок по вул. Соборна, 31. Право власності на цей будинок за померлим стверджується витягом з погосподарської книги №1 Княгининівської сільської ради Луцького району. Право власності на будинок [PERSON] належним чином не оформив та не зареєстрував. Позивачі вказують, що після смерті діда не мали можливості звернутись до нотаріуса в установлений законом порядок та строки для прийняття спадщини та помилково вважали, що прийняли спадщину шляхом фактичного проживання у належному дідусеві будинку та оформленням права власності на земельні ділянки, на яких він розміщений. На підставі наведеного, вважають причини пропуску строку звернення в нотаріальну контору поважними, тому просили суд визначити додатковий строк терміном два місяці для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті діда. \~ \~ \~ \~ В судове засідання позивачі [PERSON], [PERSON] подали заяву, в якій позовні вимоги підтримали повністю. Просили розгляд справи проводити у їхній відсутності та позов задовольнити. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] на адресу суду подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнає та не заперечує проти задоволення позову. \~ \~ \~ \~ Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Дослідивши письмові докази в справі, суд приходить до висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що 17 грудня 2007 року помер [PERSON], що стверджується свідоцтвом про смерть серії 1-ЕГ №051918 (а.с. 7). Згідно заповіту від 16.07.2001 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Маяківської сільської ради та зареєстрованого в реєстрі за №83, [PERSON] житловий будинок з надвірними та побутовими будівлями, що знаходиться в с. Маяки, вул. 17 Вересня, 31 а також належне все йому майно заповів [PERSON] та [PERSON] в рівнях долях (а.с. 8). Відповідно до довідки виданої 20.11.2018 №4457 спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є дочка [PERSON], а також спадкоємці за заповітом внуки - [PERSON] та [PERSON]. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до свідоцтва про шлюб серії 1-ЕГ № 073777 [PERSON] після одруження присвоєно прізвище [PERSON] (а.с. 11). Таким чином, позивачі є спадкоємцями померлого за заповітом. Відповідач [PERSON] не заперечує проти прийняття спадщини позивачами після смерті [PERSON] Відповідно до ч. 1 ст.\~1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини - з дня смерті спадкодавця ( ч. 2 ст. 1220 ЦК України). Згідно до ч. 1 ст.\~1272\~ЦК України якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно ч.3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №7\~від 30\~травня 2008\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до п.26 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30.05.2008\~року за\~№7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» вбачається, що суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Як роз'яснено у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Проаналізувавши вищенаведене в сукупності, суд прийшов до висновку, що позивачі пропустили встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому слід визначити додатковий строк для подання ними заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved