Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-24 00:00:00

Позивачі звернулись до суду з позовом до [PERSON] , про встановлення порядку користування приміщенням квартири та просять встановити порядок відокремленого користування квартирою [ADDRESS] між її власниками, виділивши їм, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в користування житлові кімнати спірної квартири: кімнату площею 11,80 м.кв. (з балконом площею 0,96 м.кв. та вбудованою шафою площею 0,5 м.кв.) та кімнату площею 7,6 м.кв., а відповідачу [PERSON] виділити в користування житлову кімнату площею 17,10 м.кв. (з лоджією площею 1,5 м.кв.). Підсобні приміщення: кухню площею 6,70 м.кв., ванну кімнату площею 2,50 м.кв., вбиральню площею 1,20 м.кв., коридор площею 6,40 м.кв., вбудовану шафу площею 1,30 м.кв. - залишити в нашому та відповідача [PERSON] спільному користуванні. Стягнути з відповідача на нашу користь судові витрати по справі згідно квитанцій. В обґрунтування позову позивачі зазначили, що вони в трьох є власниками 3/5 частини квартири [ADDRESS] . Власником інших 2/5 частини є відповідач [PERSON] . Позивачі з відповідачем [PERSON] не можуть дійти згоди щодо користування спірною квартирою, яка належить ним на праві часткової власності. Відповідач постійно пред`являє до них необгрунтовані претензії, відмовляється утримувати квартиру та сплачувати комунальні послуги, погрожує вселенням інших осіб в квартиру, тому без вирішення питання встановлення порядку користування квартирою подальше сумісне користування нею є неможливим. За вищевказаних обставин ми вимушені звернутись до суду з даним позовом, так як реальний поділ спірної квартири є неможливим, бо вона знаходиться в багатоквартирному будинку, на п`ятому поверсі, облаштувати її самостійними виходами можливості немає, тому вимушені просити суд встановити порядок користування спірною квартирою. Встановлення порядку користування спірною квартирою можливо, бо вона має окремі ізольовані кімнати, які відповідають частці власності всіх співвласників у спірній квартирі. Позивачі у судове засідання не з?яивлись, надали заяви про можливість розгляду справи за їхньої відсутності, позовні вимоги підтримали повністю та просили їх задовольнити, не заперечували проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання не з?явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, за клопотанням останнього судові засідання відкладалися чотири рази, неявка в судове засідання визнана судом не поважною. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК України),\~у разі\~неявки в\~судове засідання\~всіх учасників\~справи чи\~в разі,\~якщо відповідно\~до положень\~ЦПК розгляд\~справи здійснюється\~судом за\~відсутності учасників\~справи,\~фіксуваннясудового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно вимог ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи, що відповідач по справі у судове засідання не з`явився, а позивачі не заперечують проти заочного розгляду справи, суд прийшов до висновку про можливість заочного розгляду справи у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши письмові докази у справі, встановив наступне. Позивачі по справі перебувають у родинних стосунках. [PERSON] , [INFO] , уродженка м. Мена Чернігівської області, що підтверджується паспортом громадянина України [NUMBER] виданим 02 грудня 1997 року Корюківським РВ УМВС України в Чернігівській області. Відповідач [PERSON] є її рідним братом, а позивачі [PERSON] та [PERSON] є її дітьми. [PERSON] , [INFO] , уродженка м. Корюківка Чернігівської області, що підтверджується паспортом громадянина України [NUMBER] виданим 10 травня 2012 року Корюківським РВ УМВС України в Чернігівській області. Позивачка [PERSON] є її мамою, позивачка [PERSON] є її рідною сестрою, а відповідач [PERSON] є її дядьком по материнській лінії. [PERSON] , [INFO] , уродженка м.Корюківка Чернігівської області, що підтверджується паспортом громадянина України [NUMBER] виданим 03 листопада 2011 року Корюківським РВ УМВС України в Чернігівській області. Її родове прізвище було « [PERSON] » після укладення з [PERSON] шлюбу, зареєстрованого 22 вересня 2011 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Чернігівського міського управління юстиції, актовий запис за №1766, вона змінила своє родове прізвище « [PERSON] » на прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER] виданим вищезгаданим відділом. Позивачка [PERSON] є її мамою, позивачка [PERSON] є її рідною сестрою, а відповідач [PERSON] є її дядьком по материнській лінії. Згідно свідоцтва про право власності на житло від 23 вересня 1998 року виданого виконкомом Корюківської міської ради, квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності громадянам: [PERSON] - 1/5 частина, [PERSON] - 1/5 частина, [PERSON] - 1/5 частина, [PERSON] - 1/5 частина, [PERSON] - 1/5 частина. Отже, троє позивачів [PERSON] , [PERSON] (зміна прізвища « [PERSON] » на прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб вказаним вище) та [PERSON] є власниками 3/5 частини квартири [ADDRESS] . Власником інших 2/5 частини є відповідач [PERSON] : згідно свідоцтва про право власності на житло від 23 вересня 1998 року він має 1/5 частину, іншу 1/5 частину він успадкував, але не оформив нотаріально, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] виданим 17 листопада 2000 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Корюківського районного управління юстиції Чернігівської області. Померла за життя не розпорядилась своїм майном, заповіту не склала, спадкоємцями майна померлої є її діти, а саме, відповідач [PERSON] , який проживав з померлою на час її смерті, що підтверджується довідкою Корюківської міської ради №6192 від 01 жовтня 2020 року. Ніхто із спадкоємців, у тому числі і відповідач, не звертались до нотаріальної контори з відповідними заявами, спадкова справа не відкривалась, свідоцтво про право на спадщину за законом не видавалось. Рішенням 1 сесії 7 скликання Корюківської міської ради від 16 листопада 2015 року [ADDRESS] була перейменована на вулицю Зарічна, що підтверджується копією рішення. Позивачі з відповідачем [PERSON] не можуть дійти згоди щодо користування спірною квартирою, яка належить нам на праві часткової власності, тому без вирішення питання встановлення порядку користування квартирою подальше сумісне користування нею є неможливим. За вищевказаних обставин позивачі звернулись до суду з даним позовом, так як реальний поділ спірної квартири є неможливим, оскільки вона знаходиться в багатоквартирному будинку, на п`ятому поверсі, облаштувати її самостійними виходами можливості немає, тому вимушені просити суд встановити порядок користування спірною квартирою. Встановлення порядку користування спірною квартирою можливо, бо вона має окремі ізольовані кімнати, які відповідають частці власності всіх співвласників у спірній квартирі. Згідно технічного паспорта на квартиру, спірна трикімнатна квартира [ADDRESS] складається з таких приміщень: з трьох житлових кімнат житловою площею 17,10; 11,80; 7,60 м.кв., кухні площею 6,70 м.кв., ванної кімнати - 2,50 м.кв., вбиральні - 1,20 м.кв., коридору - 6,40 м.кв., двох вбудованих шаф - 1,30 м.кв., 0,96 м.кв., балкону - 0,96 м.кв., лоджії - 1,5 м.кв. Враховуючи те, що житлова площа спірної квартири становить 36,50 м.кв., то кожному зі співвласників квартири припадає 7,3 м.кв. житлової площі, нам трьом позивачам припадає 21,9 м.кв. житлової площі, а відповідачу 14,6 м.кв. житлової площі, тому є можливість виділити в користування відповідачу [PERSON] житлову кімнату площею 17,40 м.кв., а їм трьом виділити в користування житлові кімнати площею 11,80 м.кв. та 7,60 м.кв. При цьому права співвласника квартири - відповідача [PERSON] не будуть порушені, бо йому виділяється навіть більше житлової площі, ніж це припадає на його частку, якою він володіє. Тому позивачі просять встановити порядок відокремленого користування квартирою [ADDRESS] між її власниками, виділивши їм, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в користування житлові кімнати спірної квартири: кімнату площею 11,80 м.кв. (з балконом площею 0,96 м.кв. та вбудованою шафою площею 0,5 м.кв.) та кімнату площею 7,6 м.кв., а відповідачу [PERSON] виділити в користування житлову кімнату площею 17,10 м.кв. (з лоджією площею 1,5 м.кв.). Підсобні приміщення: кухню площею 6,70 м.кв., ванну кімнату площею 2,50 м.кв., вбиральню площею 1,20 м.кв., коридор площею 6,40 м.кв., вбудовану шафу площею 1,30 м.кв. - залишити в їхньому та відповідача [PERSON] спільному користуванні. Стягнути з відповідача на користь позивачів судові витрати по справі згідно квитанцій. Витрати позивачів по даній справі складаються із сплаченого ними судового збору згідно наданих квитанцій. Відповідно до ст.355 Цивільного кодексу України, майно, що є у власності двох і більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Відповідно до ст.358 Цивільного кодексу України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до ст.ст.386,391 Цивільного кодексу України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутись до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно п.14 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» №20 від 22 грудня 1995 року, .. .квартира, яка є спільною сумісною спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватись як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлений позов. Враховуючи зазначене вище, з`ясувавши повно і всебічно обставини справи, перевіривши їх доказами, дослідженими у судовому засіданні, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. За таких підстав позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Судові витрати стягнути з відповідача на користь позивачів. На підставі викладеного,

Outcome: approved