Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-22 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з вказаним вище позовом, обґрунтувавши його тим, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. У вказаній квартирі із лютого 2015 року проживає [PERSON] із своєю родиною на підставі договору оренди квартири. Дана квартира розташована на останньому поверсі п'ятиповерхового багатоквартирного будинку, у зв'язку з чим над цією квартирою знаходиться горище, у приміщенні якого проходить система опалення багатоквартирного будинку. 20.10.2016 року під час запуску системи централізованого опалення мав місце прорив труби опалення над однією з кімнат квартири [ADDRESS], що призвело до залиття цієї кімнати, у тому числі усіх речей, меблі, цифрової техніки, що знаходилися в ній. Причиною затоплення мало місце прорив труби опалення в з'єднанні з муфтою на горищі над квартирою [NUMBER]. Внаслідок затоплення були пошкоджені стелі, стіни та підлога в одній кімнаті, а також пошкоджено ноутбук, диван та особисті речі, належні [PERSON] та її родині. Вартість ремонтних робіт кімнати даної квартири становить 14208 грн. Вартість оригінальних запчастин для відновлення ноутбука перевищує вартість нового ноутбука тієї ж моделі, у зв'язку з чим [PERSON] була вимушена придбати новий ноутбук за 15200 грн. Крім цього, у зв'язку з залиттям належного [PERSON] дивану, нею було придбано тканину для заміни оббивки дивану на суму 1969 грн., а також оплачено відповідний ремонт дивану на суму 8250 грн. Отже розмір матеріальної шкоди, нанесеної [PERSON] становить 25419 грн. Просить стягнути з Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району на користь [PERSON] 14208 грн. матеріальної шкоди; стягнутиз Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району на користь [PERSON] 25419 грн. матеріальної шкоди; стягнути з Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району на користь [PERSON] та [PERSON] судові витрати. Позивачі в судове засідання не з'явилися, надали повноваження представнику. Представник позивача в судове засідання не з'явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги уточнила та просила стягнути з Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району на користь [PERSON] 51 817 грн.; стягнути з Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району на користь [PERSON] судові витрати, в тому числі витрати, пов'язані із проведенням судової експертизи, надала згоду на ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з'явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином. За таких обставин, враховуючи згоду представника позивачів на слухання справи у відсутність відповідача, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 224 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло [NUMBER] від 24.11.1993 року [NUMBER] є власником квартири [ADDRESS], що також підтверджується технічним паспортом на квартиру. Згідно договору оренди від 08.02.2015 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON], остання прийняла в тимчасове платне користування для особистого проживання квартиру [ADDRESS] 24.10.2016 року комісією у складі інженера ВТВ ЖЕК № 1 Суворовського району [PERSON], майстра [PERSON], мешканця [ADDRESS] [PERSON] було складено акт про те, що 20.10.2016 року в житловому будинку [ADDRESS] під час запуску системи централізованого опалення трапилося залиття водою помешкання кв. 20. Причиною залиття приміщення житлової кімнати вказаної квартири є аварійна ситуація, яка сталася під час запуску системи централізованого опалення, через порив труби опалення в з'єднанні з муфтою під ізоляцією над квартирою [NUMBER]. Згідно акту № 8173 про проведення діагностичних та ремонтних робіт від 24.10.2016 року ноутбуку Dellinspiron 15, ремонтні роботи не проводилися через відсутність рентабельності (сумарна вартість нових оригінальних запчастин перевищує вартість готового нового обладнання). [PERSON] було придбано новий ноутбук вартістю 15200 грн. та придбано тканину для заміни оббивки дивану та оплачено відповідний його ремонт на суму 10219 грн., що підтверджується товарними чеками від 27.11.2016 року, 11.11.2016 року та видатковою накладною від 09.11.2016 року. Таким чином, [PERSON] було завдано матеріальних збитків на суму в розмірі 25419 грн. Окрім того, відповідно до висновку № 46 судової будівельно-технічної експертизи від 16.08.2017 року вартість ремонтних робіт приміщень квартири [ADDRESS], які необхідно виконати для усунення виявлених пошкоджень, спричинених залиттям станом на серпень 2017 року, становить 26398 грн. Вказаним вище висновком встановлено, що можливими причинами залиття приміщень квартири [ADDRESS] можуть бути як поодинці так і в сукупності: пошкодження трубопроводів опалення чи запірної арматури; прорив трубопроводів опалення чи запірної арматури; неналежна експлуатація трубопроводів системи опалення будинку, які розташовані на горищі будинку. Відповідно до додаткової угоди до договору оренди квартири від 08.02.2015 року, укладеної 22.08.2017 року між [PERSON] та [PERSON], у разі пошкодження (руйнування, підпалу, затоплення) квартири, що орендується, орендодавець вправі вимагати від орендаря, не залежності від наявності чи відсутності вини, компенсацію вартості відновлювального ремонту, визначеної відповідним спеціалістом. У виконання зобов'язань по компенсації вартості відновлювального ремонту квартири, [PERSON] сплатила [PERSON] 26 398 грн., про що остання надала відповідну заяву від 22.08.2017 року про повний розрахунок, справжність підпису на якій, посвідчено нотаріально. [PERSON] складено письмову розписку від 22.08.2017 року щодо отримання грошових коштів від [PERSON] Згідно Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76 встановлено, що відповідно до п.2.3.6 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, що в даному випадку було зроблено. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно до положень ст. 1166 ЦК України єдиною підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв'язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Відповідно до роз'яснень, які містяться в п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, ч. 2 ст. 1166 ЦК України передбачає, що вина заподіювача шкоди припускається, тобто обов'язок доведення відсутності вини покладається на нього самого, до цього часу він вважається винним; обсяг відшкодування шкоди не залежить від завдання шкоди умисно чи необережно, тобто береться до уваги тільки наявність вини, а не її форма. Тільки у випадках, встановлених законом, відповідач може бути звільнений від обов'язку відшкодовувати завдану шкоду за відсутності його вини, наприклад, в результаті непереборної сили, тобто надзвичайної і невідворотної зовнішньої події, яка повністю звільняє відповідача від відповідальності за заподіяну шкоду (це явища суспільного характеру і вибухи епідемій, епізоотій, стихійні лиха та інше). Згідно ч. 1 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначаються відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Суд з урахуванням вищезазначеного, приходить до висновку, що з вини відповідача в результаті безвідповідального ставлення та експлуатації системи опалення сталося залиття квартири та речей [PERSON], чим завдано матеріальних збитків останній. Позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивачів суми завданої матеріальної шкоди є обґрунтованими та підтверджені відповідними належними та допустимими доказами, а тому підлягають задоволенню. Як роз'яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 45 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року (із змінами і доповненнями від 25.09.2010 року) «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» Після закінчення розгляду справи витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах, визначених статтею 88 ЦПК. Згідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Позивачем було сплачено 3500 грн. за проведення судової будівельно-технічної експертизи, що підтверджується актом № 888-01-18 від 10.09.2017 року судовому будівельно-технічному експерту [PERSON] Враховуючи викладене вище, відповідно до положень ч. 1 ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню судові витрати, а саме сплачений судовий збір в розмірі 1102,40 грн. та витрати, пов'язані з проведенням експертизи в розмірі 3500 грн.

Outcome: approved