Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-09 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідача Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, треті особи: ЖБК «Річковик-4», Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування. Позовну заяву мотивує тим, що [PERSON] та [PERSON] одружилися 07.06.1954 року. Після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище чоловікову [PERSON], дружині - [PERSON]. У період шлюбу у подружжя народилася донька [PERSON], [INFO]. Виконавчим комітетом Київської міської Ради народних депутатів члену ЖБК «Річковик-4» [PERSON] з сім'єю з трьох осіб ([PERSON], [PERSON], [PERSON]) видано ордер на житлове приміщення квартира [ADDRESS]. [PERSON] та [PERSON] до своєї смерті були зареєстровані і проживали у вказаній квартирі. Член ЖБК «Річковик-4» [PERSON] повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру у серпні 1993 року. 27.08.1994 року у зв'язку із реєстрацією шлюбу, позивачка змінила своє назвище на [PERSON]. Позивачка та її мати [PERSON] після смерті [PERSON] прийняли спадщину згідно правил ч. 1 ст. 529, п. 1 ч. 2 ст. 548 ЦК УРСР у редакції 1963 року. [INFO] померла [PERSON] після смерті матері, позивачка звернулася до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, проте нотаріус відмовив у видачі свідоцтва з підстав відсутності державної реєстрації за конкретною особою права власності на квартиру [ADDRESS]. За клопотанням представника позивача, ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 09.12.2014 року було замінено неналежного відповідача Деснянську районну в м. Києві державну адміністрацію на належного відповідача - Київська міська рада. На початку розгляду справи по суті, позивачка та її представник подану позовну заяву підтримали, просили її задовольнити з викладених підстав. В подальшому позивачка та її представник в судове засідання не з'явилися, на адресу Деснянського районного суду м. Києва від позивачки надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача КМР в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином. Письмові матеріали справи містять письмові пояснення, відповідно до яких, представник відповідача просить розгляд справи проводити у відсутність представника, вирішення спору відніс на розсуд суду (а.с.131-132). Представник третьої особи ЖБК «Річковик-4» в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином. Письмові матеріали справи містять заяву від голови ЖБК «Річковик-4», відповідно до якої позовну заяву підтримує, просить її задовольнити (а.с.129). Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу [PERSON] в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду справи. Письмові матеріали справи містять заяву приватного нотаріуса про розгляд справи у його відсутність (а.с.117). Вивчивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 07.06.1954 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб. Після реєстрації шлюбу присвоєно прізвища чоловіку - [PERSON], дружині - [PERSON] (а.с.6). У період вказаного шлюбу, [INFO] народилися [PERSON] (а.с.7) та [PERSON], [INFO] (а.с.114). З письмових матеріалів справи вбачається, що 23.06.1993 року було видано ордер на житлове приміщення у будинку ЖБК «Річковик-4» члену ЖБК «Річковик-4» [PERSON] та його сім'ї з трьох осіб, на право зайняття житлового приміщення жилою площею 29,7 кв.м., яка складається з двох кімнат у квартирі [ADDRESS]. Склад сім'ї: [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с.8). Як вбачається з копії довідки від 05.02.1994 року, видана головою ЖБК «Річковик-4», [PERSON] повністю сплатив пайовий внесок за квартиру у серпні 1993 року (а.с.12). З копії свідоцтва про укладення шлюбу вбачається, що позивачка після реєстрації шлюбу із [PERSON] 27.08.1994 року змінила прізвище на [PERSON] (а.с.13). Прізвище [PERSON] було змінено на [PERSON] 07.08.1987 року після реєстрації її шлюбу із [PERSON], про що свідчить копія свідоцтва про укладення шлюбу (а.с.114). Батько позивачки - [PERSON] помер [INFO], а мати - [PERSON] померла [INFO] (а.с.14, 15). Як вбачається з письмових матеріалів справи позивачка разом із батьками була зареєстрована у квартирі [ADDRESS] з 27.07.1993 року (а.с.9, 11). Після смерті батька відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS], яка складається з двох кімнат житловою площею 29,8 кв.м., 1-а кімната - 12,4 кв.м., 2-а кімната - 17,4 кв.м., кухня площею - 8,3 кв.м., вбиральня - 1,3 кв.м., ванна кімната - 3,0 кв.м., коридору площею - 4,7; 3,6 кв.м.. квартира обладнана лоджією 50 % - 5,3 кв.м., загальна площа квартири - 56,0 кв.м. З матеріалів спадкової справи до майна померлого [PERSON] вбачається, що [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу [PERSON] із заявою про те, що вона прийняла спадщину і просить видати свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька [PERSON] Окрім позивачки іншими спадкоємцями за законом є його донька - [PERSON], проте у своїй заяві адресованій приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу [PERSON] остання вказала про те, що на видачу свідоцтва про право на спадщину та отримання спадкового майна не претендує, до суду, за продовженням строку, встановленого для прийняття спадщини не зверталась, та звертатись не буде (а.с.91). З інформаційної довідки від 04.09.2014 року Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна вбачається, що квартира [ADDRESS] на праві власності не зареєстрована. (а.с.99). У зв'язку із чим, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу [PERSON] відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину, з причини відсутності правовстановлюючого документу на спірну квартиру (а.с.100). Як вбачається з письмових матеріалів спадкової справи до майна померлої [PERSON], позивачка звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу [PERSON] із заявою про те, що вона прийняла спадкове майно та просить видати свідоцтво про право на спадщину за законом (а.с.103). З копії заяви [PERSON] вбачається, що останній відомо про смерть її матері [PERSON], вона в шестимісячний строк не вчинили дій, передбачених ст. 1268-1271 ЦК України, а також не подавала заяву про прийняття спадщини за законом та/або заповітом до нотаріальної контори. На видачу свідоцтва про право на спадщину та отримання спадкового майна не претендує, до суду за продовження строку, встановленого для прийняття спадщини не зверталась, звертатись не буде (а.с.112). Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу [PERSON] відмовив позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON], з причини відсутності правовстановлюючого документу на спірну квартиру. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки факт належності спірної квартири померлим батькам знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, а тому позов [PERSON] є підставним та обґрунтованим. На підставі викладеного,

Outcome: approved