Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-18 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] 10.08.2020 року звернулись до суду із позовною заявою, в якій, із врахуванням заяви про збільшення позовних вимог, позивач [PERSON] просить встановити факт родинних відносин, а саме, що він є рідним сином [PERSON] , яка померла [INFO] та визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , позивач [PERSON] просить встановити факт родинних відносин, а саме, що вона є рідною дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] та визначити їй додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Позовну заяву позивачі обгрунтовують тим, що вони є рідними братом і сестрою по матері, [PERSON] . Позивачі вказують, що під час шлюбу матері, [PERSON] із [PERSON] народилась позивач [PERSON] . Після розірвання шлюбу у 1974 році з [PERSON] , [PERSON] перебувала у шлюбі із [PERSON] , від якого народився позивач [PERSON] 17.11.1995 року шлюб із [PERSON] було розірвано, прізвище матір після розірвання шлюбу не змінювала, в її особистих документах російською мовою воно зазначене як « [PERSON] », а українською « [PERSON] », із збереженням імені, по батькові та дати народження. Під час обміну паспорта громадянина України отримала паспорт на прізвище « [PERSON] », не звернувши при цьому увагу на його написання. Так само розбіжності у написанні прізвища містяться і у особистих документах позивача [PERSON] , зокрема зазначається і як « [PERSON] », і як « [PERSON] » із повним співпадінням його імені, по батькові та року його народження. [INFO] їхня матір [PERSON] , яка була зареєстрована проживала у [ADDRESS] , померла. Вона була одноособовою власницею згаданої квартири, а позивачі є спадкоємцями першої черги майна померлої, інших спадкоємців [PERSON] немає. Однак допущені недоліки при перекладі прізвища з української мови на російську мову не дають їм можливості довести родинні відносини з матір`ю та відповідно успадкувати майно як спадкоємцям першої черги після її смерті. Крім того, позивачами у зв`язку із запровадженням з 12 березня 2020 року в Україні суворих обмежувальних заходів, зокрема і скасування будь-якого транспортного сполучення як у межах Львівської області, так і міжобласного, через поширення коронавірусної хвороби, було пропущено строк звернення із заявами про прийняття спадщини. До Сьомої Львівської нотаріальної контори із заявами змогли звернутись лише вкінці травня 2020 року, однак нотаріусом їм було відмовлено у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Просять суд встановити факт родинних відносин та визначити їм додатковий строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки такий ними був пропущений з поважних причин. Ухвалою судді\~Залізничного районного суду м. Львова від 11.08.2020 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви. 26.08.2020 року недоліки позовної заяви усунуто та ухвалою судді Залізничного районного суду м. Львова від 27.08.2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання у справі, про що повідомлено учасників справи. Ухвалою суду від 20.11.2020 року витребувано у Сьомої Львівської державної нотаріальної контори копію спадкової справи після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою суду м. Львова\~\~від 13.01.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивачів [PERSON] позов підтримала у повному обсязі з мотивів навдених у позовній заяві та заяві про збільшення позовних вимог, додатково пояснила що позивач [PERSON] звернувся у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [INFO] , позивач [PERSON] звернулась 26.05.2020 року. Звертає увагу суду на те, що у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби на той час на території України діяли карантинні обмеження на вільне пересування, зокрема [PERSON] 60 років, тому вона перебувала у суворій самоізоляції. [PERSON] померла [INFO] , тобто позивачі звернулись до нотконтори із пропуском лише у три тижні. Просить позов задоволити, встановити факт родинних відносин позивачів та [PERSON] та визначити позивачам додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті їхньої матері, [PERSON] , яка померла [INFO] . Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення позову не заперечив, оскільки із матеріалів справи вбачається, що в документах позивачів і спадкодавця описки в написанні прізвища допущені у зв`язку із неточністю перекладу з української мови на російську, при цьому ім`я, по батькові та дата народження повністю співпадають. Пропуск строку звернення позивачів до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини незначний, становить менше місяця та зумовлений поважними причиними, встановленням з 12.03.2020 року тотального суворого карантину на території України, тому проти встановлення факту родинних відносин та визначення позивачам додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не заперечує. Заслухавши пояснення учасників справи дослідивши матеріали цивільної справи та спадкової справи № 86/2020, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, суд приходить до наступного висновку. Статтею 2\~ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорювальних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Як вбачається із позовної заяви, позивачами об`єднано вимоги, одна з яких про встановлення родинних відносин, яка підлягала б розгляду в порядку окремого провадження, зокрема про встановлення факту. Разом із тим, інша вимога є похідною, залежить від задоволення первинної позовної вимоги, та підлягає розгляду в порядку позовного провадження. У зв`язку із цим, суд розглядає позовну заяву за правилами позовного провадження, з урахуванням особливостей щодо встановлення фактів, що мають юридичне значення. Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні. У пункті 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення»\~роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку з втратою годувальника. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , про що Пиратинським старостинським округом Радехівської міської ради Львівської області видано свідоцтво про смерть серія [NUMBER] (а.с. 4). Як вбачається із свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 22.08.1967 року в місті Єрмилів Констянтинівського району Ростовської області [INFO] народилась [PERSON] (згідно свідоцтва про укладення шлюбу серія [NUMBER] присвоєно прізвище [PERSON] ), про що 07.08.1960 року зроблено відповідний запис № 115. Батьком [PERSON] записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а.с. 7). Згідно свідоцтва серія [NUMBER] від 16.03.1974 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] 16.03.1974 року розірвано (а.с. 9), відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища 20.04.1974 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Цюрупинського районного управління юстиції Херсонської області зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після реєстрації шлюбу прізвище дружини [PERSON] . Відповідно до свідоцтва серія [NUMBER] від 06.12.1990 року (вчинено російською мовою) у місті Цюрупінськ Херсонської області 15.05.1974 року народився [PERSON] , про що 05.06.1974 року зроблено відповідний запис № 152. Батьком [PERSON] записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а.с. 6). Як вбачається з профспілкового квитка № 03265490 від 10.12.1983 року та партійного квитка № 14848392 від 97.06.1974 року, записи в які внесено і українською і російськими мовами, такі видано на ім`я [PERSON] (запис вчинено російською мовою), [PERSON] , 1942 року народження (а.с. 14,15). При цьому, посвідчення серія [NUMBER] від 02.08.1999 року та паспорт громадянина України серії [NUMBER] видані українською мовою на ім`я [PERSON] (а.с. 16, 21). Також, як вбачається з трудової книжки [NUMBER] , атестату про повну загальну середню освіту такі видано позивачу [PERSON] , [INFO] із зазначенням його прізвища « [PERSON] » (а.с. 17, 19), в той час як військовий квиток серія [NUMBER] , посвідчення серія [NUMBER] та паспорт громадянина України серії [NUMBER] видано на імя [PERSON] , [INFO] . Згідно матеріалів спадкової справи № 86/2020 після смерті [PERSON] , [INFO] , у Сьому Львівську державну нотаріальну контору звернулись позивач [PERSON] 26.05.2020 року, позивач [PERSON] 03.06.2020 року із заявами про бажання прийняти спадщину на все рухоме та нерухоме майно після смерті [PERSON] . Відповідно до відповідей завідувача Сьомої Львівської нотаріальної контори В.В. Киричук від 16.05.2020 року [PERSON] та від 03.06.2020 року [PERSON] позивачам рекомендовано звернутись до суду із позовною заявою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки ними, як спадкоємцями померлої пропущено встановлений шестимісячний строк для подання такої заяви. Частиною першою статті 1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За змістом частини першої та третьої статті 1272\~ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272\~ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Крім того, згідно роз`яснень, що містяться в п. 24 Постанови Пленуму\~Верховного суду\~України №7\~від 30.05.2008\~р.\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відтак, щодо питання пропущення позивачами строку для подання заяви про прийняття спадщини, судом враховується факт відсутності можливості у позивачів вчасного звернення до нотаріальної контори у зв`язку із запровадженням, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12 березня 2020 року на усій території України карантину та встановленими у зв`язку із ним обмеженнями. Таким чином, з наявних в матеріалах справи відомостей вбачається, що [PERSON] , [INFO] є рідною донькою, а [PERSON] , [INFO] є рідним сином [PERSON] , 1942 року народження, яка померла [INFO] , а тому враховуючи, що встановлення даного факту родинних відносин позивачам необхідно для реалізації своїх спадкових прав після смерті матері, а також беручи до уваги неможливість подання ними заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк у зв`язку з істотними труднощами, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про встановлення родинних відносин та визначення позивачам додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підставна та підлягає до задоволення. На переконання суду, строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили буде достатнім строком для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved