Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-23 00:00:00

Позивачка 15.02.2019 року звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що після смерті її чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] , залишилось спадкове нерухоме майно, а саме: житловий будинок в [ADDRESS] та дві земельні ділянки площею 0,0854 га та 1,0256 га, розташовані на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області. Зазначає, що спадкоємцями за законом першої черги є вона (позивач) та дочка померлого [PERSON] (відповідач у справі). Стверджує, що вона, як спадкоємець за законом, бажає прийняти спадщину після смерті чоловіка, однак, у встановлений законом строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що було зумовлено поважними причинами, пов`язаними із важким та незадовільним станом здоров`я у період з часу смерті чоловіка та тривалий час після цього. Таким чином, вказані обставини унеможливлювали їй належним чином оформити свої спадкові права та, як вважає, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] . В підготовче засідання позивач [PERSON] не з`явилася, проте її представник адвокат Станько Т.Р. подав до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у відсутності позивача та її представника та зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача Мостиської міської\~ради Львівської\~області у підготовче засідання не з`явився, а подав заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову. Відповідач [PERSON] у підготовче засідання не з`явилася, проте подала до суду заяву про визнання позову, в якій зазначає, що позовні вимоги визнає в повному обсязі та просить суд розглянути справу у її відсутності. Третя особа\~-\~приватний нотаріус\~Львівського міського\~нотаріального округу\~Якимів Надія\~Богданівна в підготовче засідання не з`явилася, проте подала до суду копію спадкової справи №02/2019, заведеної нею 03.01.2019року після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.\~ Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України у справі можливо ухвалити рішення про задоволення позову при проведенні підготовчого засідання. Судом встановлено, що [INFO] відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] (чоловіка позивача). До складу даної спадщини входить право власності на житловий будинок в [ADDRESS] та дві земельні ділянки площею 0,0854 га та 1,0256 га, що розташовані на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області, призначені для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Як вбачається із матеріалів спадкової справи №02/2019, заведеної приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Якимів Н.Б., за життя спадкодавець [PERSON] заповіту не складав. Спадкоємцями за законом першої черги спадкування є дружина померлого [PERSON] (позивач у справі) та дочка [PERSON] (відповідач у справі), яка спадщину після смерті батька не прийняла і на таку не претендує, що вбачається із поданої нею до нотаріуса заяви від 03.01.2019року. В свою чергу, позивач [PERSON] , дружина померлого, як спадкоємець за законом бажає прийняти спадщину після смерті чоловіка та отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, однак на час відкриття спадщини вона не проживала постійно зі спадкодавцем та після відкриття спадщини у шестимісячний строк не звернулася вчасно в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, а відтак не може в позасудовому порядку в повній мірі оформити свої спадкові права та одержати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вищевказане спадкове майно, у зв`язку із чим звернулася до суду із зазначеним позовом. Вказані обставини сторонами не оспорюються та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією свідоцтва про смерть спадкодавця [PERSON] ; копією свідоцтва про укладення шлюбу між [PERSON] та [PERSON] ; копією свідоцтва про народження [PERSON] ; копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 26.08.2003року; копією технічного паспорта на житловий будинок в [ADDRESS] ; копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] від 04.11.2010року; копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] від 04.11.2010року; копією заяви [PERSON] про прийняття спадщини від 03.01.2019року; копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №54664929 від 03.01.2019року; копією листа приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Якимів Н.Б. Вих.№20/02-14 від 11.01.2015року та іншими матеріалами справи. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, переглядаючи 6 червня 2018 року судові рішення справі №\~592/9058/17-ц (касаційне провадження № 61-200 св 18), вказав на те, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правила ч. 3 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:\~1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини,\~пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця\~на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивача, позивач у встановлений законом строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка, через те, що у вказаний період у неї погіршився стан здоров`я, у зв`язку із чим вона перебувала на лікуванні. Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи копіями медичних документів, зокрема, копією виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого №іст.9790 від 25.04.2018року; копією медичної карти стаціонарного хворого №9790/814/882 та іншими документами. Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивача [PERSON] щодо вчинення нею дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті [PERSON] . Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачами пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначення їй додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Виходячи із меж позовних вимог та положень ст.141 ЦПК України, суд вважає, що понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору слід залишити за нею.

Outcome: approved