Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-21 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом, в якому з урахуванням уточнень просили стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду, завдану у результаті залиття квартири у розмірі 16\~895 грн.; моральної шкоди, завданої у результаті залиття квартири у розмірі 29\~000 грн; судові витрати у розмірі 5\~062 грн. 80 коп., а також зобовязати останню демонтувати: душову кабіну, унітаз, всі інженерні мережі з водопостачання та водовідведення у [ADDRESS]. Вимоги позову обґрунтовані тим, що вони [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] (попередня назва - Дубового) у м. Харкові, що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло реєстровий № 9-95-64404 НИ2 від 20 грудня 1995 р. Власником квартири [ADDRESS] (попередня назва - Дубового) у м. Харкові, яка знаходиться безпосередньо над квартирою Позивачів, є [PERSON], згідно договору купівлі- продажу р.№ 4324 від 31.08.2012 р., посвідченого [PERSON], приватним нотаріусом ХМНО. Разом з цим, позивачі неодноразово зверталась до дільниці № 58 КП «Жилкомсервіс» для фіксування факту залиття її квартири Відповідачем, про що комісією дільниці № 58 КП «Жилкомсервіс» були складені відповідні акти обстеження. Згідно акту обстеження від 25 квітня 2016 року складеного комісією дільниці № 58 КП «Жилкомсервіс», встановлено, що затоплення квартири Позивачів відбулось з квартири № 53 (Відповідача), у звязку з чим у квартирі Позивачів спостерігаються вологі сліди залиття на стелі, через що відбулось відшарування шпалерів та руйнування штукатурного шару на площі 4 кв.м. Під час вищевказаного обстеження квартири Позивачів комісією дільниці № 58 КП «Жилкомсервіс» було виявлено, що над жилою кімнатою квартири № 48 (Позивачів) в квартирі № 53 (Відповідача) розташована самовільно влаштована Відповідачем ванна кімната (душова кабіна та унітаз), та Відповідача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 150 КУпАП, за самовільне втручання до внутрибудинкової системи холодного водостачання і водовідведення. Згідно акту обстеження від 17 жовтня 2016 року складеного комісією дільниці № 58 КП «Жилкомсервіс», встановлено, що затоплення квартири Позивачів відбулось з квартири № 53 (Відповідача) та виявлено завалення штукатурного шару стелі на площі 1.2 кв. м. Після очищення стелі від штукатурки, що відшарувалась, і яка знаходиться у аварійному стані, на дошках підшивки стелі виявлено вологі плямі розміром приблизно 0,5 кв. м. У звязку з цим за самовільне влаштування санвузла над жилою кімнатою квартири № 48 (Позивачів) у відношенні [PERSON] були складені протоколи про адміністративні правопорушення за ст. 150 КУпАП (окремо - за самовільне втручання у систему водовідведення та окремо - за самовільне втручання у систему водопостачання) та відповідні матеріали направлені до Адміністративна комісії у Основянському районі при Виконавчому комітеті Харківської міської ради. Унаслідок багато численних випадків залиття (більше всього останнього), житлова кімната «6» квартири [ADDRESS] (попередня назва - Дубового) у м. Харкові (Позивачів), потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо через завалення стелі та постійну сирість і плісняву. На постійні прохання Позивачів усунути причину затоплення, а саме демонтувати самовільно влаштовану ванну кімнату (душову кабіну та унітаз) та відшкодувати матеріальну та моральну шкоду власник квартир № 53 у будинку № 9 по пров. Троїцькому (попередня назва - Дубового) у м. Харкові (Відповідач) жодним чином не відреагував та не реагує по теперішній час. 03 квітня 2017 року на підставі клопотання позивачів Червонозаводським районним судом м. Харкова була винесена ухвала про призначення судової будівельно - технічної експертизи, згідно з якою дослідженню підлягає квартира № 48, розташована по пров. Троїцькому, № 9 в м. Харкові. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 6089/21403 від 05.12.2017 р., здійсненого судовим експертом Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. [PERSON] [PERSON], розмір матеріальної шкоди, спричиненої власнику квартири № 48. розташованої по пров. Троїцькому. № 9 в м, Харкові, внаслідок залиття, розрахований з урахуванням фізичного зносу опоряджувальних матеріалів і станом на грудень 2017 року складає 16 895 (шістнадцять тисяч вісімсот девяносто пять) грн. \~ \~ \~ \~ Водночас зясовано, що неодноразово відповідач притягувалася до адміністративної відповідальності у звязку з порушенням вимог «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затверджених Постановою КМУ від 24.01.2006 р. № 45. Вказали на те, що відповідач грубо порушив вищевказані норми, самовільно встановивши ванну кімнату (душову кабіну та унітаз) над житловою кімнатою Позивачів, чим створив небезпечні умови для життя та здоровя Позивачів. Щодо моральної шкоди зазначили, що відповідач неправомірними діями завдав позивачам моральну шкоду, яка виразилася у негативних емоціях, хвилюванні з приводу пошкодження майна, порушенні звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його відновлення. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні позивач [PERSON] та представника позивача [PERSON], кожен окремо підтримали вимоги позовної заяви з підстав, що наведені вище. \~ \~ \~ \~Представник відповідача\~[PERSON]\~заперечував проти\~позовних вимог,\~при цьому\~послався на\~те,\~що номер і площа приміщення квартири [ADDRESS] відповідно до усіх «Актів обстеження» і висновку судової будівельно-технічної експертизи № 6089/21403 від 05.12.2017р. не співпадають; розмір пошкодженої площі стелі обстеженого приміщення теж не співпадає; включення до розрахунку відшкодування шкоди кошторисної заробітної плати у розмірі 5 835 грн. є безпідставним, стороною позивача не надано доказів та не наведено обґрунтування правових підстав з яких відповідач [PERSON] має нести відповідальність за наслідки залиття, які мали місце 25.12.2011р., коли власником квартири [ADDRESS] була інша особа; позовна вимога «зобов'язати [PERSON] демонтувати: душову кабіну, унітаз, всі інженерні мережі з водопостачання та водовідведення, як самовільно встановлені у житловій кімнаті...» як спосіб захисту порушеного права не відповідає способам захисту порушеного передбаченим цивільним законодавством та така позовна вимога спрямована на порушення права відповідачки [PERSON] на користування належною їй квартирою як ізольованим помешканням призначеним та придатним для постійного у ньому проживання, а стягнення у вигляді штрафу накладалось на відповідачку за самовільне втручання у внутрішньо-будинкову мережу холодного водопостачання і каналізації, а тому достатніх достовірних та допустимих доказів про самовільне встановлення відповідачем душової кабіни, унітазу, інженерних мереж з водопостачання та водовідведення стороною позивача не надано. Позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди в сумі 29 000 грн. належним чином не обґрунтовані, не підтверджені доказами. Третя особа дільниця №58 Комунального підприємства «Жилкомсервіс» у судове засідання не з'явилася, про час і місце судового розгляду справи повідомлялася належним чином. Суд, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Позивачам [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] (попередня назва - Дубового) у м. Харкові, що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло реєстровий № 9-95-64404 НИ2 від 20 грудня 1995 р. (а.с. 6). Матеріали справи свідчать, що власником квартири [ADDRESS] (попередня назва - Дубового) у м. Харкові, яка знаходиться безпосередньо над квартирою Позивачів, є [PERSON], згідно договору купівлі- продажу р.№ 4324 від 31.08.2012 р., посвідченого [PERSON], приватним нотаріусом ХМНО. \~ \~ \~ \~Згідно акту обстеження від 25 квітня 2016 року складеного комісією дільниці № 58 КП «Жилкомсервіс», встановлено, що затоплення квартири Позивачів відбулось з квартири № 53 (Відповідача), у звязку з чим у квартирі Позивачів спостерігаються вологі сліди залиття на стелі, через що відбулось відшарування шпалерів та руйнування штукатурного шару на площі 4 кв.м. (а.с. 9). Згідно акту обстеження від 17 жовтня 2016 року складеного комісією дільниці № 58 КП «Жилкомсервіс», встановлено, що затоплення квартири Позивачів відбулось з квартири № 53 (Відповідача) та виявлено завалення штукатурного шару стелі на площі 1.2 кв. м. Після очищення стелі від штукатурки, що відшарувалась, і яка знаходиться у аварійному стані, на дошках підшивки стелі виявлено вологі плямі розміром приблизно 0,5 кв. м. (а.с. 8) Положеннями ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. За правилами ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 2 ст. 1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст.22 ЦК України. Так, статтею 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Отже, суд з урахуванням досліджених доказів вважає встановленим той факт, що залиття в квартирі позивачів [PERSON], [PERSON] відбулося з вини відповідача [PERSON], про що свідчать також відповідні протоколи про притягнуто її до адміністративної відповідальності за ст. 150 КУпАП. (а.с. 95-96) та покази свідків допитаних у судовому засіданні. Даним залиттям позивачам було завдано матеріальної шкоди. Розмір завданої матеріальної шкоди позивачі [PERSON], [PERSON] обґрунтовують згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 6089/21403 від 05.12.2017 р., здійсненого судовим експертом Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. [PERSON] [PERSON], де вказано, що розмір матеріальної шкоди, спричиненої власнику квартири № 48. розташованої по пров. Троїцькому. № 9 в м, Харкові, внаслідок залиття, розрахований з урахуванням фізичного зносу опоряджувальних матеріалів і станом на грудень 2017 року складає 16 895 (шістнадцять тисяч вісімсот девяносто пять) грн., який беспосередньо пояснила експерт у судовому засіданні. Вказаний експертний висновок, суд вважає належним та допустимим доказом, а також враховує те, що стороною відповідача та її представником власного розрахунку на спростування вказаного розміру завданої матеріальної шкоди не було надано. За таких обставин, суд доходить висновку, що матеріальна шкода, завдана позивачам, становить 16 895 (шістнадцять тисяч вісімсот девяносто пять) грн. Відтак, позовні вимоги в цій частині підлягають до задоволення. За приписами ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна, тощо. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Внаслідок залиття квартири позивачам [PERSON], [PERSON] була завдана моральна шкода, що виразилася у душевних стражданнях, переживаннях, погіршенні стану здоров'я. Розмір завданої моральної шкоди позивачем оцінений у 29 000 грн. та в дебатах просили 10\~000 грн стягнути реально. З урахуванням принципів розумності та справедливості, враховуючи характер та обсяг страждань, яких зазнали [PERSON], [PERSON], суд вважає за доцільне зменшити розмір моральної шкоди, визначений позивачами, до 3000,00 грн. Враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимого в частині стягнення моральної шкоди, а тому з відповідача на користь позивачів слід стягнути 3000 грн. на відшкодування завданої моральної шкоди. Вимоги щодо зобовязання відповідача [PERSON] демонтувати: душову кабіну, унітаз, всі інженерні мережі з водопостачання та водовідведення не підлягають до задоволення, виходячи з наступного. Як вбачається з копій постанов про накладення адміністративного стягнення на відповідача [PERSON] від 27.04.2016 р. за ст. 150 КУпАП, то її було притягнуто до адміністративної відповідальності за самовільне втручання у внутрішньо-будинкову мережу холодного водопостачання, у власній квартирі №53 житлового будинку №9 по пров. Троїцькому переобладнала постачання холодної води, чим порушили вимоги п. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затверджених постановою КМУ від 24.01.2006 р. №45. (а.с. 95-96). Тобто, будь-яких доказів про те, що душова кабіна, унітаз, всі інженерні мережі з водопостачання та водовідведення встановлені самовільно та порушують вище вказані правила та норми ДБН не надано. У тому числі є слушним посилання представника відповідача щодо способу захисту порушеного права та хто у разі встановлення такого порушення повинен звертатися до суду, в якості позивача за захистом порушеного передбаченим цивільним законодавством права. З урахуванням наведеного, суд вважає, що у задоволенні позовної вимоги в частині зобовязання відповідача [PERSON] демонтувати: душову кабіну, унітаз, всі інженерні мережі з водопостачання та водовідведення слід відмовити. Вирішуючи питання щодо судових витрат суд виходить з такого. У звязку з тим, що позивачі не сплатили судовий збір змінюючи позовні вимоги в частині стягнення завданої матеріальної шкоди, то судовий збір у розмірі 1689, 50 грн. підлягає стягненню спочатку з них на користь держави, а потім така ж суму судового збору з відповідача на користь позивачів. Разом з цим, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути на користь позивачів судові витрати 551 грн. (пятсот пятдесят одну грн.) грн. 60 коп. - витрати щодо сплати судового збору; 3 960 (три тисячі девятсот шістдесят) грн. 00 коп. - витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Outcome: approved