Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-05 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулися до суду з позовом до відповідача Подільського ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - [PERSON] про зняття арешту з житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та земельної ділянки, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позову вказали, що третя особа [PERSON] у 2006 році уклала кредитний та іпотечний договори із ЗАТ «ОТП банк», предметом останнього було вказане нерухоме майно. В подальшому, 10.03.2017 року внаслідок відступлення права вимоги позивачі набули право вимоги до [PERSON] за казаними договорами та у квітні 2019 року набули право власності на зазначене нерухоме майно шляхом реєстрації права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Восени 2019 року позивачі звернулися до органів нотаріату з метою вчинення певних дій з належним їм на праві приватної власності майном, однак у їх вчиненні було відмовлено у зв`язку з наявністю обтяжень та заборон, зокрема, арештів вказаного нерухомого майна, накладеними у період з 2010 року по 2018 рік. Зазначили, що дані арешти накладені на майно боржника в особі [PERSON] , а не в особі позивачів. При цьому, з квітня 2019 року постанови про накладення арешту на вказане майно не виносились та відповідні запису до Реєстру не вносились. Вважають, що будь-які законні підстави для перебування належного їм майна під арештом відсутні. Вказані арешти позбавляють позивачів можливості в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном. За таких обставин, просять звільнити з під арештів належні позивачам житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та земельну ділянку, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , та виключити з реєстрів записи про арешти вказаного майна. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 24.12.2019 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 21.05.2020 року підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті. 08.04.2020 року представник Подільського ВДВС м. Кропивницький подала до суду відзив на позовну заяву, в якому вказала, що у відділі та у Відділі примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ у Кіровоградській області перебували шість виконавчих проваджень відносно [PERSON] , а саме: № 48377322 (стягувач - ПАТ «Дельта-Банк»), № 48291998, № 21336560, № 28992931 (завершено 03.10.2011 року у зв`язку з повним виконанням), № 30168567 (стягувач - [PERSON] , повернуто 10.08.2012 року за заявою стягувача), № 20650087 (стягувач - ПАТ «ОТП банк» завершено 30.09.2010 року у зв`язку з повним виконанням). При цьому, виконавчі провадження № 48377322, 48291998, 21336560 перебували також на виконанні у Відділі примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ у Кіровоградській області, а тому більш детальну інформацію по ним надати не може. Крім того, у відділі на виконанні перебуває виконавче провадження, за яким боржник [PERSON] не виконала покладені на неї зобов`язання. Також вказала, що у державного виконавця відсутні будь-які відомості щодо нових кредиторів, до яких перейшли права, які забезпечуються зобов`язаннями боржника [PERSON] . За таких обставин просить відмовити у задоволенні позову. 01.07.2020 року позивач [PERSON] подав до суду клопотання, в якому позовні вимоги підтримав та просить розгляд справи провести без його участі. Позивач [PERSON] 02.07.2020 року подав до суду клопотання, в якому позовні вимоги підтримав та просить розгляд справи провести без його участі. 08.04.2020 року представник Подільського ВДВС м. Кропивницький подала до суду клопотання, в якому позовні вимоги не визнала та заперечила проти їх задоволення та просить розгляд справи провести за її відсутності. 02.07.2020 року третя особа [PERSON] подала до суду клопотання, в якому просить розгляд справи провести без її участі. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За таких обставин, суд вирішує справу на підставі наявних матеріалів та доказів. Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав. Судом встановлено, що 21.11.2006 року [PERSON] (боржник) уклала із ЗАТ «ОТП банк» (кредитор) кредитний договір № СМ-0AF/041/2006 (а.с. 42-45), та в якості забезпечення своїх зобов`язань за цим договором в той же день уклала договір іпотеки, предметом якого є житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 46-49). Також, 16.01.2009 року [PERSON] в якості забезпечення своїх зобов`язань за вказаним кредитним договором уклала договір іпотеки, предметом якого є земельна ділянка, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 51-55). 10.03.2017 року внаслідок відступлення прав вимоги позивачі [PERSON] та [PERSON] набули права кредитора за вказаними договорами (а.с. 56-57), а у квітні 2019 року було зареєстроване їх право власності на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та земельну ділянку кадасторовий номер 3510100000:15:128:0012 що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , та підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 15.11.2019 року № 189014744 (а.с. 15-23). Також, як вбачається з цієї Інформації на вказані об`єкти нерухомого майна було накладено арешти, а саме: номери запису про обтяження - 28962334, 28961968, 28961662, зареєстровано 16.11.2018, державний реєстратор: Ковальова А.М., Подільський ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області, підстава обтяження - постанова про арешт майна боржника № 53657623 від 16.11.2018, особа майно/права якої обтяжуються - [PERSON] ; реєстраційні номери обтяження - 11676745, 11676852, зареєстровано 03.10.2011, державний реєстратор: Кіровоградська філія ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, підстава обтяження - постанова 28992931 від 30.09.2011 Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ, власник - [PERSON] ; реєстраційний номер обтяження - 10309322, зареєстровано 30.09.2010, державний реєстратор: Кіровоградська філія ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, підстава обтяження - постанова б/н від 13.09.2011 Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ, власник - [PERSON] . Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Частиною 1 ст. 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Частиною 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено виключний перелік підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, а саме: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. При цьому, ч. 5 ст. 59 цього Закону встановлює, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 2 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 р. № 5 позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України. У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі. У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор. Позов у справі за відсутності належного відповідача або співвідповідача не може бути вирішений по суті відповідно до закону незалежно від того, якими фактичними обставинами та правовими нормами він обґрунтовується. В свою чергу, позивачі у своїй позовній заяві визначили Подільський ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області відповідачем у даній справі, а відтак реалізували своє право на захист саме у такий спосіб, розпорядившись своїми вимогами на власний розсуд. Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Однак, до розгляду справи по суті позивачі клопотань про заміну первісного відповідача на належного або залучення співвідповідачів (боржника [PERSON] , стягувачів за виконавчими провадженнями) не подавали. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача. Зазначений правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 року у справі № 570/3439/16-ц. Відтак, пред`явлення позивачем позову до неналежного відповідача не може мати наслідком задоволення його вимог. Вирішення спору по суті заявлених вимог до неналежного відповідача порушує процесуальну правоздатність та дієздатність належного відповідача щодо його прав та обов`язків, визначених положеннями ЦПК України, як сторони у справі. Участь у справі неналежного відповідача унеможливлює вирішення спору по суті позовних вимог. Крім того, інформація про стан виконавчих проваджень № 48377322, 48291998, 21336560, за якими боржником є [PERSON] та які перебували також на виконанні у Відділі примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ у Кіровоградській області, у матеріалах справи відсутня. Враховуючи принципи змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, встановлені ст.ст. 12, 13 ЦПК України, суд позбавлений можливості самостійно витребовувати інформацію про стан виконавчих проваджень № 48377322, 48291998, 21336560. При цьому, суд відзначає, що позивачі правом на подання до суду клопотань про витребування доказів не скористалися. Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги, що позов пред`явлено до неналежного відповідача та до участі у справі не залучено всіх осіб, які повинні бути залучені до участі у справі як співвідповідачі та треті особи, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed