Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-16 00:00:00

Позивачі звернулись до суду з даним позовом 22.07.2014 року мотивуючи тим, що вони являються власниками трикімнатної квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. 23.11.2013 року зазначену квартиру затопило водою, з приводу чого вони звернулись до ЖЕК 7 з вимогою зафіксувати факт залиття квартири. 26.11.2013 року комісією, до складу якої входили працівники ЖЕК та сусіди, був складений акт про залиття квартири в якому зазначено, що в квартирі, яка належить [PERSON], третя особа по справі, виникла аварійна ситуація, а саме порив труби гарячого водопостачання в туалетній кімнаті [ADDRESS]. В наслідок залиття, квартира позивачів потребує негайного ремонту, оскільки проживати в ній стало неможливо: значно пошкоджені шпалери в дитячій кімнаті, коридорі, спальні, вітальні; пошкоджений лінолеум в коридорі, дитячій кімнаті, вітальні; пошкоджена стеля в кухні, спальній кімнаті, коридорі; по всій квартирі відчувається запах плісняви оскільки квартира довгий час не могла просохнути у звязку з холодним періодом року; позивачі не могли просушити власні речі та речі загального вжитку, що призвело до незручностей як у побуті ( неможливість знаходження вдома) та і по роботі ( неможливість користуватись звичними речами, а саме одягом). Факт завдання шкоди майну підтверджується актом ЖЕК - 7 та звітом про оцінку майна. З приводу затоплення позивачі звернулись до Білоцерківського міськрайонного суду з позовом, про відшкодування нанесеної внаслідок пошкодження та залиття квартири та стягнення моральної шкоди, рішенням суду від 09 квітня позов задоволено частково та стягнуто з [PERSON] матеріальну шкоду заподіяну внаслідок залиття квартири у розмірі 19 436. 75 грн.,1000 грн. моральної шкоди, витрати по сплаті судового збору у розмірі 243 грн. 60 коп. та витрати на проведення оцінки вартості ремонтно відновлювальних робіт і визначення розміру шкоди в сумі 800 грн. 24.06.2014 року Апеляційним судом Київської області задоволено апеляційну скаргу [PERSON], скасовано рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області та постановлено нове рішення про відмову у задоволенні позову. Апеляційний суд в своєму рішенні встановив, що прийняття на баланс внутрішньо будинкової мережі кв. № 12 є укладений договір між ЖЕК №7 та [PERSON], відповідно до Постанови КМУ № 529 від 20.05.2009 року, витрати на технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем тепло водопостачання, водовідведення ( від зовнішньої стіни будинку до внутрішньої стіни квартири) і зливної каналізації визначаються відповідно до укладених договорів між власником ( балансоутримувачем) будинку або його уповноваженою особою та організацією, яка здійснює експлуатацію внутрішньо будинкових систем. До цих витрат також включаються витрати на ліквідацію аварій на внутрішньо квартирних мережах ( від зовнішньої стіни квартири до санітарно технічного обладнання). Апеляційний суд в своєму рішенні звернув увагу, що між власником квартири № 12 та КПЖЕК №7 28.10.2011 року був укладений Типовий договір про надання послуг з утримання будинків та споруд та прибудинкової території, з якого вбачається, що виконавець зобовязаний утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт. Також, Апеляційний суд встановив, що добровільна та бузкоштовна заміна 28.11.2014 року працівниками ЖЕК №7 ділянки трубопроводу ГВП свідчить про те, що внутрішньо будинкова мережа в квартирі [PERSON] знаходиться на балансі ЖЕК №7. Тому, позивачі вважають, що вина відповідача ЖЕК №7 в затопленні їх квартири встановлена рішенням Апеляційного суду Київської області від 24.06.2014 року, тому в порядку п.3 ст.61 ЦПК України не підлягає доказуванню. Згідно звіту про оцінку майна: визначення вартості відновлювальних робіт з метою встановлення розміру матеріального збитку. Проведеного ПП «Спілка Експертів», вартість робіт було оцінено в розмірі 19 436,75 грн. Оцінка шкоди була порахована станом на 02.12.2013 року, в національній валюті гривні, еквівалент вартості долар США ( 1 у.о./7,9930) на дату оцінки. Станом на 16.07.2014 року курс національної валюти становить 1170.7174 грн. за 100 доларів США, що становить 28 451,14 грн. вартість відновлювальних робіт станом на 16.07.2014 року. Також, позивачі зазначають що їм внаслідок затоплення завдано моральну шкоду, яка виразилась у фізичних та душевних стражданнях, яких вони зазнали із значним пошкодженням майна, неможливістю тривалий час користуватись своїми речами, квартира втратила естетичний вигляд, в них порушився звичайний спосіб життя, вони не можуть нікого запросить в гості, а [PERSON] поневіряється по сусідах. Від чого страждає його робота, він як голова сімї не може добитись відшкодування матеріальної шкоди нанесеної квартирі, що призводить до сварок з дружиною. Позивачі просять в судовому порядку стягнути на їх користь з [PERSON] підприємства Білоцерківської міської ради «Житлово-експлуатаційної контори № 7 матеріальну шкоду в розмірі 28 451,14 грн., моральну шкоду в розмірі 5000 грн., вартість проведеної оцінки відновлювальних робіт в розмірі 800 грн. та судові витрати в розмірі 343 грн. В судовому засіданні позивач [PERSON], який також діє в інтересах [PERSON], [PERSON], за довіреністю у справі, позов підтримав та просив задовольнити вимоги в повному обсязі. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримала та просила задовольнити вимоги в повному обсязі та зазначила, що після залиття в квартирі неможливо проживати, діти проживаю в м. Києві, а в гості приїхати не можуть, родичів до себе також не можуть запросити. Позивачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не зявились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, причини неявки суд не повідомили. Представник позивача [PERSON] за довіреністю у справі [PERSON] в судовому засіданні уточнила позовні вимоги та просила стягнути на користь позивачів з [PERSON] підприємства Білоцерківської міської ради «Житлово-експлуатаційної контори № 7» матеріальну шкоду в розмірі 28 451,14 грн., вартість проведеної оцінки відновлювальних робіт в розмірі 800 грн. та судові витрати в розмірі 343 грн., та стягнути з відповідача на користь позивачів моральну шкоду в розмірі 5000 грн. солідарно. Представник відповідача [PERSON] підприємства Білоцерківської міської ради «Житлово-експлуатаційної контори № 7», за довіреністю у справі, [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала, надала до суду письмові заперечення проти позову та просила відмовити в задоволенні позову в повному обсязі та зазначила, що ділянка труби, на якій стався прорив, була замінена ПП «Океан комфорт» на замовлення [PERSON], в 2008 році. Саме на даній ділянці труби було виявлено дефект, який привів до прориву та залиття квартири позивачів, тому винною є організація яка здійснювала монтаж труби або виробник продукції. При розгляді попередньої справи [PERSON] не було надано акту прихованих робіт, а акт прийняття обєкту комісією проводився вже після того як труба булла ізольована. Працівники ЖЕК не приймали в експлуатацію дану трубу та не були запрошені на огляд після її заміни. 23.11.2013 року сталось залиття,25.11.2013 року інженер обстежував квартиру № 12 і виявив, що труба без ізоляції і встановлений хомут. Третя особа: [PERSON] в судовому засідання пояснив, що о 22.00 год. йому зателефонували і повідомили, що стався прорив труби, викликали аварійну службу, прийшли представники ЖЕК і перекрили постачання води. Для здійснення робот по встановленню автономного опалення він укладав договір з ПП «Океан комфорт», хто купував обладнання та труби йому невідомо. Коли він проводив автономне опалення у квартирі отримав усі необхідні дозволи, представник КПБМР «Білоцерківтепломережа» перевіряв та опломбовував транзитну трубу, яка була з моменту введення в експлуатацію будинку, а ділянка, на якій стався прорив, була замінена організацією, яка проводила роботи з встановлення автономного опалення. Причини прориву труби на заміненій ділянці, розміром в 1 см., не було встановлено. Рішенням Апеляційного суду Київської області встановлено відсутність його вини та причино наслідковий зв'язок між його діями та настанням шкоди для позивачів. Даний позов вважає правомірним, оскільки було встановлено, що транзитна труба знаходилась та знаходиться на балансі відповідача. З доказами , які подали відповідачі не погоджується з огляду на занадто завищений розмір відшкодування та відсутні докази будь яких моральних страждань позивачів. Представник третьої особи за довіреністю у справі [PERSON] в судовому засіданні підтримав думку довірителя та зазначив, що відповідач на власний розсуд трактує висновки Апеляційного суду Київської області, яким встановлено, що належним відповідачем у справі є ЖЕК на балансі якого перебуває транзитна труба на якій стався прорив. Хто купував труби невідомо, коли замінили ділянку труби її опечатали та прийняли комісією, а приховані дефекти нічим не підтверджено. З яких причин стався прорив невідомо. [PERSON] укладав договір з ПП «Океан комфорт», які проводили роботи у його квартирі на встановлення автономного опалення, а він оплачував за проведену роботу. Комісія прийняла обєкт після виконаних робіт та виконання всіх технічних умов. Суд, заслухавши осіб, які приймають участь у справі, покази експерта [PERSON], дослідивши матеріали даної справи та оглянувши матеріали справи № 2/357/954/14, 357/528/14-ц, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 11 ЦПК України). Відповідно до ст.ст. 11, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Такими обставинами, зокрема, є обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини; вирок у кримінальній справі, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Згідно до ч. 1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В ч. 2 цієї ж статті вказано, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч.1 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. В ч. 2 п. 3 цієї ж статті зазначено, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв»язку із знищенням чи пошкодженням її майна. В ч. 3 ст. 23 ЦК України вказано, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового від шкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшко дувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Отже, у справах про відшкодування матеріальної і моральної шкоди позивач має довести факт заподіяння цієї шкоди, її розмір, протиправність поведінки її заподіювача, а також причинний зв'язок між цією поведінкою та шкодою, а відповідач - відсутність своєї вини у заподіянні шкоди, а відсутність хоча б однієї із цих умов є підставою для відмови у задоволенні позову про відшкодування шкоди. 24.06.2014 року Апеляційним судом Київської області відмовлено в задоволенні позову [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] до [PERSON], третя особи Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради «Житлово-експлуатаційна контора № 7», Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради «Білоцерківтепломережа», про стягнення матеріальної та моральної шкоди завданої залиттям квартири.( а.с.222-227 справа № 2/357/954/14) Даним рішенням встановлено обставини, що після прийняття комісією ЦО і ГВП автономного опалення в експлуатацію та відключення квартири [ADDRESS] від мереж ЦО і ГВП транзитна труба була прийнята на баланс ЖЕК № 7, як організацією балансоутримувача будинку автоматично. Прийняття на баланс внутрішньо будинкові мережі квартири [ADDRESS] підтверджується також п. 3 ч. 13 договору від 28 жовтня 2011 року, укладеного між ЖЕК №7 та [PERSON], про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, за яким ЖЕК № 7 зобов'язався утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, а також квитанціями про сплату послуг за утримання будинків та прибудинкових територій. Відповідно до п.п. 2, 7 cт. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» КП Білоцерківської міської ради «ЖЕК № 7», як балансоутримувач будинку № 45 по вулиці Леваневського в місті Біла Церква Київської області, в якому розташована квартири позивачів та третьої особи, зобов'язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень та утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, а добровільна та безкоштовна заміна 28.11.2014 року працівниками ЖЕК № 7 ділянки трубопроводу ГВП свідчить про те, що внутрішньо будинкові мережі квартири [ADDRESS] перебувають на балансі ЖЕК № 7. Також встановлено, що всі роботи по монтажу, підключенню та відключенню, виконувалися спеціалізованою організацією ПП «Океан комфорт», у відповідності до «Робочого проекту» та виданими технічними умовами, що і було підтверджено комісією ЦО і ГВП 19.09.2008 року, а подальший контроль за здійсненням технічного обслуговування та ремонтом внутрішньо будинкових мереж згідно п. 2 та п. 7 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та договору від 28 жовтня 2011 року зобов'язався виконувати ЖЕК №7. Крім цього труба ГВП була ізольована та опломбована інженером КП «Білоцерківтепломережа» і відповідач до неї не мав доступу. [PERSON] доведено, що шкода, заподіяна позивачам внаслідок залиття квартири, заподіяна не з його вини. Отже, даним рішенням встановлено, що КП Білоцерківської міської ради «ЖЕК № 7», як балансоутримувач будинку в якому розташована квартири позивачів та третьої особи зобов'язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень та утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, а не протиправність поведінки КП Білоцерківської міської ради «ЖЕК № 7» та причинний зв'язок між цією поведінкою та шкодою, завданою внаслідок залиття квартири позивачів. Позивачі при розгляді даної справи обґрунтовують свої вимоги та посилаються на докази, оцінка яким дана Апеляційним судом Київської області при розгляді справи № 2/357/954/14, 357/528/14-ц. Судом встановлено, що [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] належить на праві спільної власності квартира [ADDRESS] ( копія свідоцтва про право власності на житло № 7826 від 22.02.1994 року - а.с.17, копія технічного паспорту на квартиру - а.с.14-15). В судовому засіданні позивачі зазначили, та не заперечували інші особи, що в зазначеній квартирі зареєстровані та проживають [PERSON] та [PERSON], а позивачі [PERSON] та [PERSON] зареєстровані, але проживають за іншою адресою в м. Києві. Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON], третя особа по справі, що підтверджено матеріалами справи № 2/357/954/14. 23.11.2013 року сталося залиття квартири [ADDRESS], що підтверджується відповідним актом ЖЕК-7 від 26 листопада 2013 року ( а.с.16) і не заперечується сторонами. Згідно вказаного акту, причиною залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС (або ХВП), є порив стоячої труби ГВП в туалеті квартири № 12, що обумовлено наявністю прихованого дефекту труби. Вказаний дефект неможливо було виявити візуальним оглядом мереж, так як в квартирі [ADDRESS] індивідуальне опалення та ГВП і дана труба ГВП ізольована та опломбована КП «Білоцерківтепломережа» (а.с16). Розмір завданої майнової шкоди позивачам встановлений звітом про оцінку майна, визначення вартості відновлювальних робіт № СЕ-00395/НМ від 02.12.2013 року та додатками до нього, проведений ПП «Спілка Експертів» на підставі відповідного сертифікату, на замовлення позивачів.( а.с.18-48, 118-123), дані обставини встановлені рішенням Апеляційного суду Київської області та дана оцінка зазначеним доказам, а тому факт заподіяння шкоди та її розмір позивачем було доведено при розгляді попередньої справи. Згідно даного звіту, матеріальний збиток, спричинений залиттям квартири [ADDRESS], відповідно кошторисного розрахунку вартості ремонтно-відновлювальних робіт, становить 13 618,50 грн., вартість матеріалів - 5 818,20 грн., а також позивачами понесенні витрати за проведення оцінки в сумі 800 грн. З матеріалів цивільної справи № 2/357/954/14 97-118, вбачається, що в квартирі [ADDRESS], [PERSON] у серпні 2008 року здійснив встановлення в належній йому квартирі автономне опалення та підігрів води згідно «Робочого проекту», відключившись від центральної транзитної труби гарячого водопостачання. Встановлення індивідуального опалення та переобладнання внутрішньої будинкової системи централізованого опалення та гарячого водопостачання було дозволено рішенням постійно діючої комісії виконавчого комітету Білоцерківської міської ради з розгляду питань, пов'язаних з відключенням споживачів від мереж централізованого опалення і гарячого водопостачання від 16 квітня 2008 року.( а.с.102). У відповідній заяві ( а.с.106), [PERSON] не заперечував проти встановлення автономного опалення в квартирі [ADDRESS], що знаходиться поверхом вище квартири [ADDRESS]. 13.08.2008 року представником КП «Білоцерківтепломережа» інженером теплової інспекції [PERSON] в присутності [PERSON], було складено акт про прийняття в експлуатацію вузла обліку гарячого водопостачання, проведено технічний огляд вузла обліку ГВП, в результаті якого проведено розпломбування лічильника ГВП. ( а.с.101). 14.08.2008 року інженером теплової інспекції [PERSON] було складено акт № 161 ( а.с.98) про відключення від системи ЦО і ГВП квартири [ADDRESS] та проведено пломбування теплової ізоляції транзитних стояків системи центрального опалення та гарячого водопостачання, при цьому споживач [PERSON]В зобов'язався допускати працівників КП БМР «Білоцерківтепломережа» для проведення огляду стану теплоізоляції транзитних стояків опалення та ГВП і наявність пломб на них. 19.09.2008 року комісія виконавчого комітету Білоцерківської міської ради з розгляду питань, пов'язаних з відключенням споживачів від мереж ЦО і ГВП у складі членів комісії-представників: СО ПП «Океан комфорт», яка виконувала всі роботи по монтажу та відключенню, проектної організації БЦ ФЕГГ ВАТ «Київоблгаз» - [PERSON], заступника начальника УЖКГ по житлу - [PERSON], заступника начальника КОКП ВКГ «Київоблводоканал» - [PERSON], головного інженера КП «Білоцерківтепломережа» - [PERSON] та інших, склала акт, який 23 вересня 2008 року був затверджений заступником міського голови [PERSON], про прийняття в експлуатацію індивідуального опалення та газопостачання квартири [ADDRESS]. Зі змісту вказаного акту вбачається, що оглядом об'єкта було встановлено, що монтажні та теплоізоляційні роботи виконані згідно з проектом та виданими технічними умовами, а п. 3 зазначено, що комісією був виданий акт на приховані роботи (а.с.99 справа № 2/357/954/14 97-118). Згідно технічних вимог від 25.04.2008 року за № 107 ( а.с.114 справа № 2/357/954/14 97-118) на проектування відключення квартири [ADDRESS] від системи центрального опалення та ГВП та облаштування індивідуального опалення та ГВП квартири, п.7 передбачено обовязок споживача перед встановленням теплоізоляції транзитних стояків, викликати представника ЖЕК 7, п.8 передбачено, що у відповідності п.30 п.п.2 та п.31 п.п.4 «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», затверджених постановою КМ України від 21.07.2005 року № 630, споживач зобовязаний в подальшому допускати працівників ЖЕК 7 для обслуговування та ремонту транзитних стояків опалення та ГВП. Сторонами не надано до суду відповідного доказу про те, що власник квартири [ADDRESS] перед встановленням теплоізоляції транзитних стояків, викликав представника ЖЕК 7 для перевірки транзитних стояків опалення та ГВП та проведеної теплоізоляції, при цьому всі роботи по монтажу, підключенню та відключенню, виконувалися спеціалізованою організацією ПП «Океан комфорт», у відповідності до «Робочого проекту» за замовленням [PERSON]В,. а 14.09.2008 року КПБМР «Білоцерківтепломережа» проведено пломбування теплової ізоляції транзитних стояків системи ЦО та ГВП, підтвердили в судовому засіданні сторони. Відповідно до п. 13 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій N 529 від 20.05.2009, витрати на технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення (від зовнішньої стіни будинку до внутрішньої стіни квартири) і зливної каналізації визначаються відповідно до укладених договорів між власником (балансоутримувачем) будинку або його уповноваженою особою та організацією, яка здійснює експлуатацію внутрішньо будинкових систем. До цих витрат також включаються витрати на ліквідацію аварій на внутрішньоквартирних мережах (від зовнішньої стіни квартири до санітарно-технічного обладнання). Між власником квартири [ADDRESS] та КП ЖЕК №7 28.10.2011 року був укладений Типовий договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (далі - Договір), згідно якого вбачається, що виконавець зобов'язаний, згідно п.п.13.3) утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт (а.с.182, зворот справа № 2/357/954/14 97-118). Згідно акту від 03.12.2013 року ( а.с.207 справа № 2/357/954/14 97-118) представником теплової інспекції КПБМР «Білоцерківтепломережа» [PERSON] проведено опломбування теплової ізоляції, в звязку з проведенням ремонтних робіт по усуненню пориву на ділянці трубопроводу ГВП в кімнаті «туалет» [ADDRESS] було порушено опломбування на ремонтній дільниці. Акт від 18.11.2013 року ЖЕК № 7 за підписом гол. Інженера ЖЕК № 7 [PERSON] Акт від 18.11.2013 року ЖЕК № 7 ( а.с.95 справа № 2/357/954/14) за підписом гол. Інженера ЖЕК № 7 [PERSON] складений про те, що при пошкодженні трубопроводу гарячого водопостачання в квартирі [ADDRESS] була знята пломба на утеплювачі та замінена ділянка трубопроводу на гарячому водопостачанні. Як зазначили в судовому засіданні сторони в акті від 18.11.2013 року ЖЕК № 7 допущено описку в даті, він складався 28.11.2013 року після залиття квартири, що підтвердили в судовому засіданні свідки та [PERSON] при розгляді справи № 2/357/954/14). Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України № 572 від 08.10.1992 року, власники квартир зобов'язані забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Згідно п. 35 вказаних Правил, власник квартири повинен своєчасно повідомляти власника будинку про виявлені несправності, які порушують нормальну експлуатацію цього будинку та інше. Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та пп. 1 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою КМУ від 21.07.2005р. № 630 споживач зобов'язаний забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця. Згідно п.7.ч.3 ст.20 Закону України «Про житлово комунальні послуги) споживач зобовязаний допускати у приміщення, будинки і споруди виконавця в порядку, визначеному законом для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів. Відповідно до ст.179 ЖК України користування будинками і квартирами державного і громадського житлового фонду, фонду житлово будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються КМУ. За змістом п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених Постановою КМУ від 08.10.1992р. № 572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватися правил пожежної безпеки. Відповідно до ч.1 ст.322 ЦК України, власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ст.323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження ( псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до п.1.4.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства від 17.05.2005 року за № 927/11207, власник, наймач /орендар/ жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив вчинення дій, якими порушуються права інших споживачів відшкодовує всі збитки за свій рахунок. Відповідно до ст.18 Закону України «Про житлово - комунальні послуги» у разі порушення виконавцем умов договору споживач має право викликати його представника для складання та підписання акта - претензії споживача, в якому зазначаються строки, види, показники порушень тощо. Акт - претензія споживача подається виконавцю, який протягом трьох робочих днів вирішує питання про перерахунок платежів або видає письмово споживачу обґрунтовану відмову у задоволенні його претензії. Крім того таке право встановлене і пунктом 16 Договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій укладеного між ЖЕК № 7 та [PERSON] Спори щодо задоволення претензій споживачів вирішуються в суді. Споживач має право на досудове вирішення спору шляхом задоволення пред'явленої претензії. Як зазначили в судовому засіданні сторони, заяв про виклик представника виконавця для складання акту - претензії до ЖЕК № 7 ні від позивачів ні від третьої особи [PERSON] не надходило. Отже, позивачі не довели в судовому засіданні протиправність поведінки відповідача ЖЕК № 7, а також причинний зв'язок між цією поведінкою та шкодою, а відповідачем не надано достатніх доказів, які б узгоджувались з іншими матеріалами справи, щодо відсутність їх вини в настанні шкоди. З матеріалів справи вбачається, та зазначено в рішенні Апеляційного суду Київської області, що перевірка монтажу обладнання та виконання теплоізоляції огороджуючих конструкцій, відповідно до проектних рішень, проведена 19.09.2008 року за участю органів житлово комунального господарства, а саме заступника начальника УЖКГ по житлу [PERSON], монтаж та заміну частини транзитної труб проводило ПП «Океан комфорт», власник квартири № 12 [PERSON] після заміни ділянки труби та перед встановленням теплоізоляції транзитних стояків, не викликав представників ЖЕК 7 для проведення технічного і профілактичного огляду транзитної труби, огляд та опломбування транзитних труб проводив представник К ПБМР «Білоцерківтепломережа». Судом обговорювалось питання щодо можливості наявності змішаної вини у настанні прориву труби, наслідком якого було залиття квартири позивачів, однак під час розгляду даної справи сторони не скористались своїм правом на залучення до справи інших осіб, які приймали участь чи здійснювали свої повноваження та обовязки при проведенні автономного опалення у квартирі [ADDRESS], що мало б значення для зясування обставин справи, не скористались своїм правом на надання додаткових доказів чи витребування доказів для встановлення заподіювача шкоди, ступінь його вини, та причино - наслідкового звязку між протиправною поведінкою та завданою шкодою. Позивачі, також просять стягнути з відповідача на їх користь моральну шкоду в розмірі 5000 грн. солідарно. П. 9 Постанови Пленуму Верховного [PERSON] України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» зазначає, що розмір відшкодування моральної немайнової шкоди суд визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Відповідно до ст.541 ЦК України. Солідарний обовязок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобовязання. Позивачами не надано до суду доказів, які б підтверджували їх моральні переживання, а також будь-яких доказів щодо порушення нормальних життєвих стосунків, пов'язаних з залиттям квартири, доказі на підтвердження причинного зв'язку між погіршенням їх душевного стану та протиправними діями відповідача, ступінь нанесеної шкоди окремо щодо кожного з позивачів. Враховуючи вищезазначені обставини суд приходить до висновку, що позов не обґрунтований, не підтверджений належними та допустимими доказами, тому не підлягає до задоволення. В порядку ст.88 ЦПК України за рахунок відповідача компенсуються витрати позивача в разі задоволення його вимог, однак в даному випадку в позові відмовлено, тому і судові витрати не підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: dismissed