Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-14 00:00:00

Позивачі [PERSON], [PERSON] звернулись до суду з позовом, який було уточнено під час розгляду справи, до відповідача про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, зняття арешту з нерухомого майна. Свої вимоги позивачі мотивують тим, що [INFO] помер [PERSON] - батько позивача [PERSON] та чоловік позивача [PERSON] 21.11.2016 року позивач [PERSON] звернулась до П»ятнадцятої київської державної нотаріальної контори щодо видачі їй свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, що залишилось після смерті її батька. Однак, третьою особою свідоцтво не було видано та повідомлено, що відповідно до відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об»єктів нерухомого майна зареєстровано обтяження на спадкове майно: об»єкт обтяження - квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], підстава обтяження - ухвала б/н Деснянського районного суду м.Києва, суддя Андрієнко, справа № 2-3932/05р., реєстраційний номер обтяження - 2056155, тип обтяження - арешт нерухомого майна. Так, відповідно до ухвали Деснянського районного суду м.Києва від 25.05.2005 року накладено арешт на вказану квартиру, як на майно, що належить [PERSON]. Однак, дана квартира йому ніколи не належала і не належить. Позивачі вказують на те, що зазначена квартира належить їм та померлому [PERSON] на праві спільної сумісної власності відповідно до свідоцтва про право власності на житло [NUMBER] від 18.10.1994 року, виданого відділом приватизації державного житлофонду Ватутінської районної держадміністрації. Як зазначають позивачі, до цього часу їм не було відомо про існування та реєстрацію вказаного обтяження (арешту) квартири, що належить їм та померлому [PERSON] на праві спільної сумісної власності, і належну [PERSON] частку якої успадковує позивач [PERSON] Наявність зареєстрованого до цього часу обтяження на спадкове майно перешкоджає позивачу [PERSON] оформити належним чином свої права на спадщину, а саме отримати свідоцтво про право на спадщину. Крім того, наявність даного обтяження обмежує їх у праві здійснення права власності шляхом користування та розпорядження. Посилаючись на викладені обставини, позивачі просять задовольнити їх вимоги. В судове засідання позивачі та представник позивача [PERSON] - [PERSON] не з»явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від позивача [PERSON] та представника позивача [PERSON] надійшли заяви про розгляд справи в їх відсутність та підтримання позовних вимог. Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з»явився, причини неявки суду не повідомив. При цьому на адресу суду надійшов лист відповідача про розгляд справи у відсутність його представника. Представник третьої особи в судове засідання, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, не з»явився. До суду надійшов лист третьої особи про розгляд справи у відсутність його представника. Враховуючи обставини справи, суд вважає можливим розглянути справу відсутність представників відповідача та третьої особи на підставі наявних доказів. Заслухавши пояснення позивача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло [NUMBER] від 18.10.1994 року, виданого відділом приватизації державного житлофонду Ватутінської районної держадміністрації, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та позивачам [PERSON], [PERSON] в рівних долях (а.с.8). Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 25.05.2005 року накладено арешт на вказану квартиру, як таку, що належить [PERSON], про що внесено відповідний запис до державних реєстрів (а.с.6, 7). [INFO] співвласник квартири [PERSON] помер (а.с.5). З матеріалів справи також вбачається, що [PERSON] є колишнім чоловіком позивача [PERSON], шлюб з яким було розірвано 18.03.2010 року (а.с.17, 18). Згідно ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може грунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Стаття 321 ЦК України встановлює, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1 ст.1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Як встановлено в судовому засіданні, ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 25.05.2005 року накладено арешт на квартиру [ADDRESS], як таку, що належить [PERSON], про що внесено відповідний запис до державних реєстрів. Однак, як вбачається з матеріалів справи, зазначена квартира не належить [PERSON], а належить [PERSON], [PERSON] та [PERSON], а тому підстави для накладення арешту відсутні. Наявність обтяження (арешту) квартири перешкоджає позивачу [PERSON] в оформленні спадщини у вигляді частини квартири, що відкрилась після смерті [PERSON], а також перешкоджає позивачам у здійсненні ними права власності на вказану квартиру. Суд також звертає увагу і на те, що ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 13.09.2017 року позивачам відмовлено в задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу, під час розгляду якої було накладено арешт на спірну квартиру, оскільки позивачі не були учасниками розгляду у вищевказаній справі. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд приходить до висновку про те, що підстав для накладення арешту на спірну квартиру не існує, а наявність накладеного обтяження майна порушує права позивачів, що дає підстави для їх судового захисту, а тому позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved