Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-14 00:00:00

Позивачі [PERSON] і [PERSON]звернулись до суду з позовом до [PERSON] про визнання неукладеним усного договору будівельного підряду від 14.02.2014 року. Мотивуючи свої позовні вимоги позивачі стверджували, що відповідач [PERSON] є бабусею [PERSON] по батьку і власником 116/600 частин житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого [ADDRESS]. Будинок 1917 року збудування, в якому ніколи не проводився ремонт і мав занедбаний стан, згнила дерев'яна підлога, дошки провалювались, електропроводка та система водопостачання стала непридатна для користування. В квартирі, в якій проживала відповідач все життя, постійно ламався котел ОГВ, протікали труби опалення, суміжна стіна з квартирою 5 представляла велике вікно, що було зафарбоване краскою та заклєєно шпалерами, друга стіна з квартирою сусідів була фанерною, шпалери всіх приміщень відклеїлись, вхідні двері і вікна згнили, щільно не закривались, штукатурка сипалась зі стелі, взимку в будинку неможливо було знаходитись через холод, через двері замітав сніг і квартира відповідача потребувала термінового капітального ремонту. При цьому, [PERSON] постійно скаржилась внучці на нестерпні умови проживання і просила позивачів про допомогу в ремонті квартири та в догляді за бабусею, оскільки вона не мала коштів на ремонт. Позивачі посилались на те, що на початку 2012 році сторони домовились про продаж квартири, що належала [PERSON] та квартири позивачів у смт.Покотилівка з метою придбання іншого житла для спільного проживання однією сім'єю, за власним бажанням відповідач 30.05.2012 року склала заповіт на користь [PERSON] Оскільки майже два роки бажаючих купити квартиру бабусі не знаходилось, відповідач запропонувала позивачам продати їх квартиру, виручені кошти та інші власні кошти сім'ї [PERSON] вкласти в капітальний ремонт квартири [ADDRESS], переїхати проживати до неї , і в якості оплати за виконану роботу вона запевнила про оформлення договору відчуження квартири на користь сина позивачів [PERSON], [INFO] після проведення капітального ремонту. Обговоривши та прийнявши таку пропозицію, 14 лютого 2014 року, в присутності свідків, між сторонами укладено в усній формі договір будівельного підряду, за умовами якого позивачі продають свою квартиру, виручені кошти та особисті заощадження в загальній сумі близько 25000 доларів США вкладають в капітальний ремонт квартири [PERSON], протягом трьої місяців після продажу своєї квартири, поки триватиме ремонт, залишаються проживати разом з [PERSON] в проданій квартирі [ADDRESS]. В свою чергу , [PERSON] взяла на себе зобов'язання після завершення капітального ремонту та вселення в квартиру з позивачами, в якості оплати, укласти договір дарування своєї квартири на користь сина позивачів до 05.01.2017 року, тобто до досягнення правнуком шістнадцятирічного віку та отримання ним паспорту.Таке бажання [PERSON] обгрунтувала тим, що вартість ремонту значно перевищує вартість квартири.На виконання умов договору [PERSON] з сином [PERSON] знялися з реєстраційного обліку та зареєструвались 20.03.2014 року в квартирі відповідача, 31.03.2014 року продали свою квартиру в смт.Покотилівка за договором купівлі-продажу та близько 25000 доларів США, що складало еквівалент 280700 грн., використали на капітальний ремонт квартири, як підрядники. Позивачі пояснили, що зі свого боку [PERSON] після закінчення ремонту та вселення в квартиру не відмовлялась від укладання договору і обіцяла зробити це пізніше.Сторони весь час проживали однією сім'єю, вели спільний бюджет. В подальшому. [PERSON] стала забувати, виходячи із дому, закривати двері, вікна, вимикати освітлення та телевізор, на зауваження бути більш уважнішою, реагувала агресивно, не відповідала на дзвінки, не повідомляла, що їде до онуки або сина, а позивачі змушені були її шукати, давала адресу незнайомим особам, які начебто встановлювали телебачення, хоча воно є в квартирі, віддавала гроші особам, що представлялись соціальними працівниками. У відповідь на зауваження відповідач відмовлялась вечеряти разом, їжу викидала. У серпні 2018 року [PERSON] припинила спілкуватися з позивачами, поїхала до свого сина [PERSON], який мешкає в с. Протопопівка Дергачівського району, біля місяця не відповідала на дзвінки, потім позивачі дізналися через родичів, що у неї з'явився новий номер і тоді спілкування відновилося, але бабуся повідомила, що зробила відчуження квартири на користь свого сина [PERSON], а [PERSON] із сім'єю можуть деякий час пожити в її квартирі, поки не знайдуть інше житло. Позивачі вважають, що відповідач [PERSON] без достатньої правової підстави , за неукладеним договором будівельного підряду, набула кошти в сумі 280 672 грн., які були витрачені ними згідно умов договору підряду на капітальний ремонт квартири відповідача, а відтак ці кошти підлягають стягненню з [PERSON]Про порушення своїх прав, як стверджують позивачі, вони дізналися 05.01.2017 року, коли [PERSON] відмовилась виконати умови договору будівельного підряду. Відповідач в судове засідання не з'явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась завчасно, належним чином, направила суду відзив на позовну заяву, в якому не заперечувала проти задоволення позовних вимог, визнала факт укладення 14.02.2014 році в усній формі, з [PERSON], [PERSON] договору будівельного підряду, за умовами якого позивачі продають свою квартиру і на виручені від продажу кошти та їх інші сімейні кошти, а всього близько 25000 доларів США вкладають в капітальний ремонт квартири [PERSON] [ADDRESS] протягом трьох місяців. Визначений час сторони домовились жити разом в проданій позивачами квартирі. [PERSON] не заперечувала того, що вона брала на себе зобов'язання в якості оплати за договором підряду, до 05 січня 2017 року подарувати свою квартиру [PERSON]-правнуку і визнала отримання та витрати грошей від [PERSON], [PERSON] на капітальний ремонт квартири в сумі 280 672 грн., що становить еквівалент 25000 доларів США, просила також поновити позивачам строк позовної давності, рахуючи його з січня 2017 року ( а.с. 197-198). Суд, вислухавши пояснення позивачів, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, приходить до наступного. [PERSON] є власником 116/600 частини житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого [ADDRESS] на підставі рішення Жовтневого районного народного суду м.Харкова від 06.08.1986 року. Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна 20.08.2004 року (а.с. 22-28). 13.05.2012 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори за реєстровим № 5-138, яким все своє майно , де б воно не було та з чого б воно не складалось, заповідала [PERSON] ( а.с. 29-30). Судом встановлено, що 14 лютого 2014 року на підставі досягнутої в присутності свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] усної домовленості між позивачем та онукою [PERSON] і її чоловіком [PERSON] , останні продають свою квартиру [ADDRESS], виручені від продажу кошти та інші спільні сімейні заощадження в загальній сумі 25 000 доларів США вони вкладають протягом трьох місяців в капітальний ремонт квартири [PERSON], що знаходиться [ADDRESS]. Протягом цього тримісячного строку, поки триватиме ремонт, сторони спільно проживають у проданій квартирі, після чого в якості оплати, [PERSON] зобов'язалася укласти договір дарування своєї квартири на користь сина позивачів до 05.01.2017 року . Крім того, сторони домовились об'єднатися і проживати однією сім'єю в квартирі [PERSON] Договір між сторонами укладено в усній формі, при цьому жодна зі сторін не наполягала на письмовій формі договору. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників ( ч.1 ст. 82 ЦПК України). Відповідач [PERSON] визнала зазначені позивачами обставини домовленості на виконання капітального ремонту квартири та отримання і витрат грошей в сумі 25 000 доларів США, що складає 280 672 грн. від [PERSON], [PERSON] у відзиву на позовну заяву. З інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова вбачається, що [PERSON] з неповнолітнім сином [PERSON] зняти з реєстрації місця проживання 18.03.2014 року [ADDRESS] та зареєстрували своє місце проживання [ADDRESS] 20.03.2014 року. ( а.с. 31, 148). Згідно договору купівлі-продажу , посвідченого 31.03.2014 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області, [PERSON], зі згоди дружини [PERSON] продав належну на праві спільної сумісної власності подружжя квартиру [ADDRESS] за суму 149000 грн. Пунктом 1.7 договору купівлі-продажу встановлено, що продавець [PERSON] зобов'язується передати покупцю майно до першого липня 2014 року включно ( а.с. 33-34). За договором підряду № 1/04-14, укладеного [PERSON] з ТОВ «Укрпромбуд-БК» 01 квітня 2014 року підрядник зобов'язався виконати, а замовник-прийняти й оплатити роботи відповідно до умов даного договору: капітальний ремонт приміщень квартири за адресою: [ADDRESS]. Вартість робіт по договору складає 280 777,00 грн. Підрядник зобов'язався виконати роботу в установлений строк до 01 липня 2014 року. Отримання відповідачем [PERSON] від позивачів зазначеної суми у вигляді проведення капітального ремонту квартири підтверджується відомістю ресурсів форми № 1а, актами приймання виконаних будівельних робіт за квітень, травень, червень 2014 року , відомостями ресурсів до акту, квитанціями до прибуткового касового ордеру № 66 від 01.04.2014 року , № 68 від 02.04.2014 року, № 82 від 10.06.2014 року, № 96 від 30.06.2014 року на суму відповідно 75000 грн., 65390 грн., 55000 грн., 95282 грн., тобто всього 280 672, 00 грн .( а.с. 35-106). Як випливає з довідки Міжрегіонального бюро технічної інвентаризації від 30.09.2018 року № 23106/01 при проведенні технічних обмірів квартири [ADDRESS] уточнені лінійні розміри та встановлені площі і призначення приміщень: приміщення 4-8 та 4-4 по площі і за призначенням не змінились, приміщення 4-3 збільшилось по площі за рахунок демонтажу пічного очага, в частині приміщення 4-1 облаштовано санвузол, приміщення 1 пл. 2,3 кв.м. побудовано ( а.с. 108-109). Відповідно до Звіту про визначення ринкової вартості нерухомого майна-116/600 частин житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS], станом на 31.03.2014 року ( до початку капітального ремонту) оціночна вартість квартири становила 199 494 грн. без урахування ПДВ ( а.с. 110-116). Звітом про визначення ринкової вартості нерухомого майна, складеного суб'єктом оціночної діяльності встановлена вартість квартири станом на 12.09.2018 року ( після проведення капітального ремонту) без урахування ПДВ- 894 300 грн. (а.с. 126-138). За встановлених обставин, ураховуючи виконання капітального ремонту квартири [ADDRESS] та отримання від [PERSON] плати за виконані роботи у розмірі 280 672,00 грн. суд приходить до висновку, що позивачами за усним замовленням відповідача та за власні кошти, проведено капітальний ремонт частини будинку. Частиною третьою статті 203 ЦК України закріплено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України). За приписами статті 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти: 1) правочини між юридичними особами; 2) правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 3) правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 4) інші правочини, щодо яких законом встановлена письмова форма. Відповідно до вимог статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. У статті 641 ЦК України визначено, що пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна зі сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов'язаною у разі її прийняття. Згідно з частинами першої, третьої статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Умова про предмет договору підряду є істотною. Предметом договору підряду є індивідуалізований результат праці підрядника на який спрямована узгоджена воля сторін. Умова щодо предмета договору підряду уточнюється ціною підрядних робіт. Ціна договору підряду - це грошова сума, належна підрядникові за виконане замовлення. За статтею 843 ЦК України у договорі підряду визначається або конкретна ціна роботи, або способи її визначення. Отже, ціна може бути визначена в тексті договору підряду безпосередньо, або у договорі підряду може зазначатися спосіб визначення ціни. Крім того, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі, який містить постатейний перелік затрат на виконання робіт, є додатком до договору та його невід'ємною частиною. За відсутності цих умов ціну може встановити суд на основі звичайно застосовуваних за аналогічні роботи цін з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Таким чином, закріплене у ЦК України визначення договору підряду дає підстави для висновку про те, що це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір. Причому консенсуальність договору підряду означає, що він визнається укладеним у момент одержання особою, що направила оферту, акцепту. Відповідно до статті 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів установлюються в договорі підряду. Якщо в договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов'язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов'язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. При цьому в оферті та в акцепті щодо виконання будівельних підрядних робіт повинна бути чітко виражена воля осіб щодо істотних умов договору. У сторін відсутня проектно-кошторисна документація до договору будівельного підряду, підписана обома сторонами з чітким переліком видів робіт та їх орієнтовною вартістю, які мав виконати позивач як підрядник під час капітального ремонту частини жилового будинку. За вимогами частини першої статті 853 ЦК України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право в подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Зважаючи на встановлені обставини, а саме відсутність письмового договору будівельного підряду, проектно-кошторисної документації, переліку робіт, що плануються провести, з оріентовною вартістю, невиконання узгоджених умов з боку відповідача, суд приходить до висновку про те, що договір підряду між сторонами не є укладеним. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. За правилами частини 1 статті 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Отже, половина сплаченого позивачем судового збору в сумі 352 грн. 40 коп. підлягає стягненню з відповідача, а інша частина-поверненню позивачу з державного бюджету. На підставі викладеного,

Outcome: approved