Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-05 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом в якому просять визнати\~\~ відповідачів такими,\~що втратили\~право користування\~ жилим\~приміщенням за адресою:\~Запорізька область,\~ \~Мелітопольський район,\~с.\~Вознесенка,\~вул.\~Миру буд.\~92, посилаючись на те, що вони є власниками даного будинку. За вказаною адресою зареєстровані відповідачі, які є їх родичами, а саме відповідачка [PERSON] є дочкою [PERSON] та сестрою [PERSON], [PERSON] є сином [PERSON] Відповідачі не проживають за вказаною адресою з 01.09.2014 року. У звязку з реєстрацією відповідачів вони не мають можливості отримати субсидію, що порушує їх права як власників будинку. Позивачі в судове засідання не зявилися, від них надійшло клопотання про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, не заперечують проти вирішення справи у заочному порядку. Відповідачі в судове засідання не зявилися. Судові повістки про виклик до суду надсилалася їм за зареєстрованим у встановленому порядку місцем їх проживання та повернулися до суду за відсутністю за адресою місця проживання за закінченням терміну зберігання. Іншої адреси відповідачі суду не повідомляли. Відповідно до ст.128 ч. 7 ЦПК України\~у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ст.128 ч. 8 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Крім того, відповідачі викликалися до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду\~ Запорізької області від 16.10.2018 провадження у справі було відкрито та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд,\~ дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини. Позивачі є власниками будинку за адресою:\~Запорізька область,\~Мелітопольський район,\~с.\~Вознесенка,\~вул.\~Миру буд.\~92. При цьому, [PERSON] належить 1/2 частина будинку на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 08.12.2005 року виданого державним нотаріусом Мелітопольської районної державної нотаріальної контори [PERSON], р.№ 2614, та 1/2 частина будинку належить [PERSON] на підставі рішення Мелітопольського районного суду Запорізької області від 27.10.1993. /а.с. 7-8,9,36/ З довідок сільського голови Вознесенської сільської ради Мелітопольського району від 03.10.2018 вбачається, що за адресою:\~Запорізька область,\~ Мелітопольський район,\~с.\~Вознесенка,\~вул.\~Миру буд.\~92., зареєстровані [PERSON] та [PERSON], але за вказаною адресою не проживають з 01.09.2014. (а.с.17,18, 37) В силу того, що відповідачі зареєстровані в будинку, але в ньому не проживають, позивачі не можуть в повній мірі володіти, користуватися та розпоряджатися належнім їм будинком. Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною 1 ст. 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 156 ЖК УРСР члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в ч. 2 ст. 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 64 ЖК УРСР до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їхні діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в ч. 2 цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Відповідачі зареєстровані в будинку, як члени сімї власників. \~ \~ \~ \~ Відповідно до вимог ч.2 ст.405 ЦК України член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Будь-якої домовленості між сторонами щодо строку відсутності відповідачів в будинку судом не встановлено. Враховуючи той\~факт,\~що відповідачі\~добровільно залишили\~будинок,\~зареєстровані в\~ньому,\~як члени\~сімї власників,але без поважних причин не проживають понад один рік, суд приходить до висновку про наявність підстав для припинення права відповідачів користуватися чужим майном (будинком) на підставі частини другої статті 405 ЦК України. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved