Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-05 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулися до суду з вищезазначеним позовом, в якому зазначають, що їх матері, [PERSON] належала квартира [ADDRESS] , яка знаходиться в будинку ЖБК № 3 автозаводу «Комунар», правонаступником якого є ОСББ «Оселя-119». [PERSON] була членом ЖБК та виплатила пайовий за вищевказану квартиру. [INFO] [PERSON] померла та після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS] . За життя [PERSON] заповіту не лишила, а спадкоємцями першої черги є [PERSON] та [PERSON] . Подавши відповідну заяву до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, позивачами отримано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ними не було надано документів, що посвідчують право власності на квартиру [ADDRESS] . Посилаючись на те, що в інший, позасудовий спосіб, вони не можуть оформити свої права спадкоємців, позивачі просять суд визнати за ними право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] . Провадження у справі відкрито ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13.11.2020 року, визначено дату, час і місце проведення підготовчого засідання, з повідомленням (викликом) сторін (учасників справи). За змістом ухвали встановлено відповідачу 15-денний строк з моменту отримання цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 14.12.2020 року, закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду. Представник позивачів адвокат Дем`янова В.Є. подала суду заяву про розгляд справи у її відсутність та відсутність позивачів, на задоволенні позову наполягає, просить позов задовольнити у повному обсязі з підстав, викладених в ньому. Представник відповідача Запорізької міської ради Борзенко Г.В. у судове засідання не з`явилася, 09.12.2020 року подала суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просила слухати справу у її відсутність, ухвалити рішення у справі з урахуванням наданих пояснень у відповідності до вимог чинного законодавства. Представник третьої особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Оселя-119» в судове засідання не з`явився. 02.04.2021 року на адресу суду від голови правління ОСББ «Оселя-19» Герасименко В.М. надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника ОСББ. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, у тому числі і матеріали спадкової справи № 39/20 рік, проаналізувавши надані докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] та [PERSON] підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва пр смерть Серії [NUMBER] , яке видане 31.10.2019 року Вознесенівським районним у місті Запоріжжі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області. [PERSON] та [PERSON] є дітьми [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про їх народження. За життя [PERSON] була членом ЖБК, та їй було виділено квартиру [ADDRESS] , за яку вона повністю сплатила пайовий внесок, про що надана відповідна довідка. З технічного паспорту спірної квартири та інформаційної довідки ОП ЗМБТІ на запит нотаріуса вбачається, що право власності спадкодавця на вказане майно не реєструвалося. Як передбачено ст. 11 ЦК України, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, акти цивільного законодавства, а згідно ст. 1220 ЦК України встановлено, що смерть спадкодавця породжує спадкові правовідносини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, при спадкуванні за законом спадкоємцями першої черги в рівних частках є діти (в тому числі усиновлені та народжені після його смерті), подруг та батьки померлого. Позивачі [PERSON] та [PERSON] після смерті [PERSON] є спадкоємцями першої черги за законом як діти спадкодавця, які відповідно до ст. 1269 ЦК України прийняли спадщину шляхом подання письмової заяви, та приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Вовк І.І. була заведена спадкова справа № 39/20 до майна померлої [PERSON] . Інші спадкоємці після смерті [PERSON] відсутні. Постановою нотаріуса від 10.07.2020 року, було відмовлено у вчинені нотаріальної дії - видачі позивачам свідоцтва про право на спадщину за законом на майно після смерті матері [PERSON] з підстав відсутності правовстановлюючих документів на квартиру [ADDRESS] . Звернувшись до державного реєстратора для проведення державної реєстрації права власності на квартиру за [PERSON] , позивачам також було відмовлено, оскільки спадкодавець [PERSON] хоча і набула нерухоме майно, проте як юридичний факт документально це підтвердити не можливо. Як передбачено ст.ст. 1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від померлої фізичної особи (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців); до складу спадщини входять всі права та обов`язки, які належали спадкоємцю на момент відкриття спадщини та не припинилися внаслідок його смерті. Як передбачено ст.ст. 328, 384 ЦК України, право власності набувається з підстав,що не заборонені законом,а у разі викупу квартири ,член ЖБК стає її власником. Як роз`яснив Верховний Суд України в п. 8 постанови Пленуму № 7 від 30.05.2008 року» Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок. Аналізуючи наведене, суд дійшов до висновку, що після повного внесення пайового внеску спадкодавцем [PERSON] , до складу спадкового майна після її смерті входить квартира [ADDRESS] , що на час розгляду справи ніким не оспорювалось та нічим не спростовано. Як передбачено ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцю з часу відкриття спадщини. Таким чином, позивачі після смерті матері [PERSON] в порядку спадкування за законом успадкували квартиру [ADDRESS] , прийнята спадщина вважається власністю спадкоємців з часу її відкриття, якою вони можуть володіти та користуватись, однак до отримання правовстановлюючого документа на це майно позивачі не мають права на розпорядження ним, тобто не можуть у повному обсязі реалізувати права власника. Як роз`яснено п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Таким чином, вимоги спадкоємців про визнання права власності на спадкове майно можуть бути предметом розгляду судом після завершення процедури нотаріального розгляду письмової заяви спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством, яка завершується винесенням нотаріусом відповідної постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину. За матеріалами справи встановлено, що нотаріусом було відмовлено позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, відповідно до ст. 16 ЦК України позивачі мають право на захист свого цивільного права шляхом визнання за ними права власності на успадковане майно за рішенням суду. Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Статтею 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.1997 року відповідно до Закону № 475/97-ВР від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Крім того, згідно п. 5.1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при вирішенні спорів по справах про спадкування за законом судам необхідно враховувати, що частки у спадщині кожного зі спадкоємців за законом є рівними, якщо тільки спадкоємці: - за усною домовленістю між собою не змінили розмір частки когось із них в спадщині, яка складається з рухомого майна; - за письмовою угодою (договором), посвідченою нотаріусом, якщо це стосується нерухомого майна або транспортного засобу, не змінили розмір часток в спадщині когось із них. Судом зазначених застережень не встановлено, а отже частки у спадщині кожного зі спадкоємців за законом є рівними. Положення ст. 1267 ЦК України передбачають, що частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне визнати право власності за позивачами на 1/2 частину квартири за кожним, в порядку спадкування за законом, після померлої [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки відсутність правовстановлюючого документу у спадкоємців, за умови, що право власності спадкодавця підтверджено матеріалами справи, не може бути підставою для відмови в оформленні спадщини. Таким чином, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, приймаючи до уваги доведеність права власності померлої на квартиру, суд вважає, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню у повному обсязі. Вимог про стягнення з відповідача судового збору позивачі не заявляли, а тому їх слід віднести на їх рахунок. На підставі ст.ст. 16, 328, 384, 1216, 1218, 1268 ЦК України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76, 81, 258, 259, 265, 353, 355 ЦПК України, суд,

Outcome: approved