Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-19 00:00:00

Позивачі звернулись до суду із позовом, яким просять зняти арешт з квартири [ADDRESS], наклепаний ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 вересня 2007 року. В обґрунтування позовних вимог зазначили, що відповідач [PERSON] у 2007 році звернулася з позовною заявою до Харківського районного суду Харківської області про визнання права власності на ? частину квартири, яка розташована за адресою [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті її батька [PERSON], померлого [INFO] року. В порядку забезпечення позову ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 вересня 2007 року було накладено арешт на вищезазначену квартиру, що розташована за адресою [ADDRESS] 01 квітня 2009 року ухвалою Харківського районного суду Харківської області позов [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності було залишено без розгляду. Проте суд не скасував заходи забезпечення позову. [INFO] року померла [PERSON] Після її смерті залишилася спадщина - квартира [ADDRESS], яка зареєстрована за нею в цілому. Позивачі зазначають, що вони є племінницями спадкодавця і у встановлений законом строк звернулися до Першої нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, однак їм було роз'яснено, що видача свідоцтва про право власності на спадщину на цей час не є можливою у зв'язку із наявністю обтяження у вигляді арешту. Вказують, що вони, як правонаступники власника зазначеної квартири, набули право вимоги про звільнення цього майна з-під арешту, тому звернулися до суду з даним позовом. Позивачі [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не зявилися, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, в якій позовні вимоги підтримали та просила їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з'явилась, представник відповідача [PERSON], яка діє на підставі договіру про надання правової допомоги від 17 жовтня 2017 року, надала суду заяву про розгляд справи за відсутності її та відповідача, в якій позовні вимоги визнала. Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав. В провадженні Харківського районного суду Харківської області перебувала цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на ? частину квартири в порядку спадкування за законом. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 вересня 2007 року в порядку забезпечення позову [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на ? частину квартири в порядку спадкування за законом накладено арешт на квартиру [ADDRESS] Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 1 квітня 2009 року позов [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на ? частину квартири в порядку спадкування за законом залишено без розгляду. Як вбачається з відповіді Комунального підприємства «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» №308 від 22.05.2017 року, за архівними матеріалами реєстраційної справи КП ««Харківське районне бюро технічної інвентаризації» за станом на 31.12.2012 рік право приватної власності на квартиру [ADDRESS] зареєстроване в цілому за гр. [PERSON] на підставі довідки, виданої правлінням житлово-будівельного кооперативу «Юбілейний» №4 від 24.12.1997 року. [PERSON] померла [INFO] року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER], виданого Виконавчим комітетом Південноміської ради Харківського району Харківської області, актовий запис №142. Як зазначають позивачі, після її смерті вони звернулися до Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області із заявами про прийняття спадщини. Із відповіді Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області щодо надання роз'яснень по порядку оформлення спадкових справ від 15.06.2017 року , вих..№2053/02-14, 2052/02-14 вбачається наступне. Перша державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області зв'язку з провадженням по спадковій справі №1097/2016 після смерті [PERSON], померлої [INFO] року, що на день смерті постійно проживала в [ADDRESS],б. 14 кв. 4 роз'яснює, що 15 червня 2017 року при підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, що є складовою частиною Державного реєстру речових прав на нерухоме майно було виявлено обтяження у вигляді арешту нерухомого майна № 5752629, зареєстрованого Першою державною нотаріальною конторою Харківського району Харківської області 29 вересня 2007 року реєстр №226 щодо вищезазначеної квартири на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 18 вересня 2007 року. У зв'язку з вищезазначеним видача свідоцтва про право на спадщину за законом не є можливою, так як відповідно до підпункту 4.15 пункту 4 глави 10розділу 11 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України «видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після… перевірки відсутності заборони або арешту цього майна». Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов'язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Важливість визначення моменту переходу права власності на нерухомі речі, пояснюється тим, що саме з цим моментом повязаний перехід до набувача відповідного обєкта правомочностей, що складають зміст субєктивного права власності, права володіння, права користування та права розпорядження. Основоположні принципи здійснення правомочностей власника сформульовані в ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Ця норма міжнародної конвенції передбачає право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном; не допускає позбавлення тією чи іншою особою свого майна, крім як в інтересах суспільної необхідності і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права; визнає право держави на здійснення контролю за використанням власності у відповідності з загальними інтересами або для забезпечення сплати податків, інших зборів чи штрафів. Відповідно до ч.1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно ч.1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд Відповідно до статті 41 Конституції України та пункту 2 частини першої статті 3, статті 321 ЦК України, ніхто не може бути позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених Конституцією та законом. Ураховуючи, що згідно зі статтею 92 Конституції України правовий режим власності визначається виключно законами України, то інші нормативно-правові акти, які обмежують права власника і не мають ознак закону, не підлягають застосуванн Відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За приписами ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження майном, а на підставі ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна має право пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право заперечується або не визнається іншою особою. Таким чином, позивачі, як правонаступники власника квартири [ADDRESS], набули право вимоги про звільнення цього майна з-під арешту. Існування запису № 5752629 від 29.09.2007 року в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна про накладення арешту на майно, яке на теперішній час є спадковим майном, обмежує здійснення спадкоємцями свого права на прийняття спадщини. Відповідно до ч. 6 ст. 154 ЦПК України якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову. Таким чином, після повного, всебічного, об'єктивного з'ясування обставин, суд задовольняє позовні вимоги та звільняє квартиру [ADDRESS] з-під арешту. На підставі викладеного,

Outcome: approved