Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-05 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з вищезазначеним позовом та просять встановити їм додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті [PERSON], що помер 15 вересня 2017 р., посилаючись на поважність пропуску строку. В обґрунтування позову зазначили, що [PERSON] є донькою, а [PERSON] онукою [PERSON], який за життя заповідав квартиру [ADDRESS] [PERSON], а квартиру [ADDRESS] [PERSON] 30 березня 2018 року вони звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON], однак їм було відмовлено у видачі свідоцтва у звязку із пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини. Зазначили, що пропустили строк з поважних причин, оскільки були на консультації у нотаріуса, який зазначив про звернення зі спадковими питаннями після спливу шести місяців від дня смерті [PERSON], про що свідчить той факт, що вони звернулися до нотаріуса 30 березня 2018 року, хоча останнім днем прийняття спадщини було 15 березня 2018 року, тобто строк порпуску незначний. Після складання заповіту [PERSON] його примірник зберігався у них, вони його перечитували та з його змісту не вбачалось застереження щодо строків, тому вони вважали, що можуть звернутися в будь-який час. Враховуючи зазначене просять суд задовольнити заявлені вимоги. Ухвалою суду від 07 лютого 2019 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. В підготовче судове засідання позивачі [PERSON] та [PERSON] не з'явилися, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, вимоги позову підтримали. Представник відповідача виконкому Довгинцівської районної у місті ради в підготовче судове засідання не зявився, до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника виконкому, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду. Суд, враховуючи вимоги частини 1 статті 223 ЦПК України, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступних мотивів. Судом встановлено, що 15 вересня 2017 року помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-КИ №762023 (а.с. 13). За життя [PERSON] 25 квітня 2015 року склав заповіт, яким заповідав належну йому квартиру [ADDRESS] [PERSON], а квартиру [ADDRESS] [PERSON] (а.с. 14 копія заповіту). Позивачі [PERSON] та [PERSON], як спадкоємці за заповітом, звернулися до нотаріуса щодо прийняття спадщини, однак постановою державного нотаріуса Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори [PERSON] від 30 березня 2018 року, їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлого 15 вересня 2017 року [PERSON], оскільки ними пропущено встановлений законом шестимісячний строк прийняття спадщини після його смерті (а.с. 17 копія постанови). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту статті 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказана позиція підтверджується також розясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013\~ № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Частинами 3,4 статті 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно частин 1, 4 статті 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. У звязку з викладеним, враховуючи наявність в матеріалах справи заяви відповідача про визнання позову, яка не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси відповідача та інших осіб, суд приходить до висновку про задоволення позову та вважає можливим встановити позивачам додатковий строк для надання заяв в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Його тривалість слід визначити в два місяці з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для надання такої заяви. На підставі викладеного та

Outcome: approved