Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-14 00:00:00

позивачі звернулися до суду із позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла їх мати [PERSON] , про що складено відповідний актовий запис № 23, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданим 29.08.2015 виконавчим комітетом Коропузької сільської ради Городоцького району Львівської області. Вказують, що [PERSON] на праві власності згідно Свідоцтва про право власності на нерухоме майно, серія та номер 20775314 від 22.04.2014 належав житловий будинок по [ADDRESS] . За свого життя [PERSON] склала заповітне розпорядження, згідно якого в рівних частинах заповіла їм та ще одному сину [PERSON] все належне їй майно на час смерті. Зазначають, що [PERSON] спадщину за заповітом фактично прийняв, однак своїх спадкових прав не оформив. [INFO] [PERSON] помер. Спадкоємцем після його смерті є відповідачка [PERSON] . З приводу оформлення нею спадкових прав їм нічого не відомо. Стверджують, що не скористалися у встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини, своїм правом звернення до нотаріуса через те, що хворіли та встановлювали факт родинних відносин. Просили суд ухвалити рішення, яким визначити їм додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном на три місяці. Ухвалою Городоцького районного суду Львівської області від 02.09.2019 відкрито провадження у справі. Позивачі до суду не з`явилися, 15.11.2019 позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] - [PERSON] подали письмові заяви про розгляд справи у відсутності позивачів та їх уповноваженого представника. Позовні вимоги підтримують повністю та просять задовольнити, (а.с.76-77) Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, відзиву на позов не подала, причини неявки суду не повідомила, хоча належно була повідомлена про час та дату судового засідання (а.с.40,75) Представник третьої особи - Великолюбінської селищної ради Городоцького району Львівської області до суду також не з`явився, причини його неявки суду не відомі, хоча належно був повідомлений про час та дату судового засідання, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.46,74) Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. Вивчивши матеріали справи, проаналізувавши підстави позовної заяви, дослідивши зібрані у справі докази, суд вважає, що позов підставний та підлягає задоволенню. Судом встановлено, що [PERSON] на праві приватної власності належав житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно, серія та номер 20775314 від 22.04.2014, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, інше №179130031 від 29.08.2019 (а.с.26-27) 28.08.2015 [PERSON] (мати позивачів) померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 29.08.2015 (а.с.11) Із копії заповіту посвідченого секретарем виконкому Коропузької сільської ради Кусій І.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 61 від 28.12.2011 (а.с.13) вбачається, що [PERSON] на випадок своєї смерті заповіла все належне їй майно в рівних частинах синам [PERSON] , [PERSON] та [PERSON]. Заповіт не змінювався і не скасовувався. [INFO] спадкоємець [PERSON] помер (а.с.12). Згідно довідки Великолюбінської селищної ради Городоцького району Львівської області № 549 від 22.08.2019 спадкодавець [PERSON] до дня смерті [INFO] була зареєстрована та постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею на день смерті за вищевказаною адресою був зареєстрований та проживав її син [PERSON] . Інших осіб, які б проживали та були зареєстровані за даною адресою немає (а.с.15) Із копій свідоцтв про народження серії [NUMBER] від 02.11.1959 та № [NUMBER] від 17.05.1957 (а.с.9-10) батьками [PERSON] і [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до повідомлень приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Львівської області Мухи М.Т. № 246/01-16 від 23.08.2019 та № 251/01-16 від 27.08.2019 (а.с.16-17) позивачам відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , а також через розбіжності у документах, що підтверджують родинні відносини між ними, зокрема у свідоцтві про народження [PERSON] , де у графі «мати» зазначено « [PERSON] », а у свідоцтві про смерть у графі «прізвище» - [PERSON] . Однак, рішенням Берегівського районного суду Закарпатської області від 02.10.2019 заяву позивача [PERSON] задоволено, встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , яка померла [INFO] є матір`ю [PERSON] , [INFO] (а.с.66) Згідно копії спадкової справи №03/2016, заведеної приватним нотаріусом Городоцького районного нотаріального округу Львівської області Богаченко О.І., справа заведена після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] за заявою [PERSON] , що також підтверджується Витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 57296434 від 21.08.2019 (а.с.18, 48-63) Позивачі [PERSON] та [PERSON] не звернулися у строк, встановлений ст.1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки обоє мали проблеми зі здоров`ям, що підтверджується медичними документами (виписки із медичної карти стаціонарного хворого №№ 1562, 009-002-014-01, 2244, 26001) (а.с.19-24) та не можуть скористатися згодою [PERSON] , оскільки такий помер. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частина 1 ст. 1269 ЦК України встановлює, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. За статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно правової позиції Верховного суду України у справі №6-1320цс17 від 23.08.2017 за загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила цієї статті можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Як вказано у постанові ВС/КЦС (справа № 565/1145/17 від 26.06.19) поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] . Таким чином строк для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України, після смерті [PERSON] закінчився 28.02.2016, однак спадкова справа відкрита своєчасно за заявою [PERSON] , який помер в [INFO] . З огляду на вищенаведене, суд визнає поважною причину пропуску [PERSON] та [PERSON] строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки вони перебували на лікуванні, що підтверджено документами. За наведеного, суд приходить до висновку про необхідність визначення позивачам додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті їх матері. Відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішуючи питання судового збору залишає такий за позивачами.

Outcome: approved