Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-23 00:00:00

Позивачі звернулись до суду з вказаним позовом, посилаючись на ті обставини, що позивач [PERSON] згідно свідоцтв про право на спадщину за законом, виданих приватним нотаріусом Миронівського районного нотаріального округу Київської області Шепітко В.В, є співвласниками житлового будинку під номером 7 по вулиці Комсомольська міста Миронівка Київської області. Кожному з них належить право власності на 1/4 частину вказаного будинку. Власником іншої 1/2 частини житлового будинку є відповідач [PERSON] Після смерті їх матері [PERSON], яка померла [INFO] року, відповідач одноособово користується житловим будинком та земельною ділянкою, на якій він розміщений, чинить їм всілякі перешкоди у користуванні власністю. Згоди з відповідачем про поділ у натурі між співвласниками майна, що є у спільній частковій власності, не досягнуто. У випадку недосягнення спільної згоди між співвласниками про поділ спільного майна, поділ цього майна відбувається за рішенням суду. З огляду на вказані обставини та неможливість спільного з відповідачем користування та володіння житловим будинком, господарськими будівлями та спорудами, просили поділити будинок в натурі. Житловий будинок розташований на земельній ділянці площею 0,0990 га. Земельна ділянка розташована в місті Миронівна Київської області по вулиці Комсомольська,7, цільове призначення земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд. Будучи співвласниками житлового будинку, мають право на користування відповідною частиною земельної ділянки, на якій він розташований. Рішенням Миронівського районного суду Київської області від 21 липня 2014 року за кожними з них визнано право користування 1/4 частиною земельної ділянки по вулиці [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] Просили в судовому порядку поділити в натурі житловий будинок під номером 7 по вулиці Комсомольська міста Миронівка Київської області, виділивши кожному з них по 1/4 частині житлового будинку, господарських будівель і споруд, та в користування по 1/4 частині земельної ділянки площею 0,0990 га. Заперечень на позовну заяву відповідач не подав. Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 03 лютого 2016 року у справі за клопотанням представників позивача призначено судову будівельно-технічну експертизу. На вирішенням експертів поставлено питання щодо можливості поділу житлового будинку по вулиці [ADDRESS] та земельної ділянки, на якій він розташований. Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 22 вересня 2016 року за клопотанням представників позивача у справі призначено додаткову судову будівельно-технічну експертизу. На вирішенням експерту поставлено питання щодо вартості земельної ділянки, на якій розташовано домоволодіння по вулиці [ADDRESS], можливості поділу земельної ділянки та варіантів поділу. Після отримання висновку додаткової експертизи провадження у справі відновлено ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 03 липня 2017 року. Після відновлення провадження у справі позивачами подано до суду заяву про уточнення позовних вимог. З огляду на висновки проведених у справі експертних досліджень позивачі просили припинити право спільної часткової власності кожного з них на 1/4 частину житлового будинку під номером [ADDRESS] Визнати за ними право на 1/2 частину вказаного будинку та поділити будинок в натурі за запропонованим експертом першим варіантом поділу будинку. При поділі просили виділити їм [PERSON] та [PERSON] у спільну сумісну власність наступні приміщення житлового будинку : житлову кімнату (1-3) площею 9,70 кв.м (основна частина «А») вартістю 24473 грн.; житлову кімнату (1-4) площею 13,80 кв.м (основна частина «А») вартістю 34817 грн.; господарські споруди : 1/2 частину огорожі № 1 вартістю 1970,50 грн., загальною вартістю 61260,50 грн., та 1/2 відповідну частину горища (горищного приміщення) будинку, що знаходиться безпосередньо над виділеними приміщеннями. Виділити [PERSON] у власність наступні приміщення житлового будинку: прихожу (1-1) площею 8,50 кв.м (основна частина «А») вартістю 21445 грн.; їдальню (1-2) площею 9,60 кв.м (основна частина «А») вартістю 24220 грн.; веранду (1-5) площею 13,50 кв.м (прибудова «а») вартістю 15512 грн.; кладову (1-6) площею 5,30 кв.м (прибудова «а») вартістю 6090 грн.; ганок «а1» вартістю 1091 грн.; господарські будівлі і споруди: сарай «Б» з прибудовою «б» вартістю 17947 грн.; погріб з шийкою «Вп/г» вартістю 10822 грн.; убиральню «Г» вартістю 2637 грн.; 1/2 частину огорожі №1 вартістю 1970,50 грн., загальною вартістю 101734,50 грн. Для відокремлення приміщень співвласників та забезпечення їх ізоляції одне від одного у приміщеннях житлового будинку зобов'язати кожну з сторін виконати наступні роботи: - замурувати двері між приміщеннями житлового будинку: 1-1 і 1-4; 1-2 і 1-3; - кожну з частин житлового будинку після поділу забезпечити індивідуальними системами водопостачання, каналізації, опалення та електропостачання шляхом влаштування нових та/або розгалуженням існуючих труб (каналів) інженерних мереж та перенесенням приладів обліку (лічильників), димарів та іншого обладнання до відповідних частин будинку з розробленням та узгодженням всіх проектів, отриманням необхідних дозволів у відповідних інстанціях. Для обладнання окремих приміщень будинку просили зобов'язати їх : - існуючий віконний блок у зовнішній стіні приміщення 1-3 переобладнати у дверний проріз та встановити двері, влаштувати перегородку (з дверним прорізом) з метою утворення приміщення коридору мінімальною нормативною шириною не менше 1,1 м, а також приміщення кухні мінімальною нормативною площею не менше 7,0 кв.м; - обладнати приміщення новоутвореної кухні необхідним побутовим обладнанням та влаштувати витяжний канал; - влаштувати прибудову у складі приміщень передпокою мінімальною нормативною глибиною не менше 1,5 м, приміщення санвузлу мінімальною нормативною площею не менше 3,8 кв.м; при вході до передпокою влаштувати ганок із козирком над входом; - обладнати приміщення новоутвореного санвузлу необхідним сантехнічним обладнанням та влаштувати в ньому витяжний канал. Просили зобов'язати відповідача [PERSON] в частині житлового будинку, що виділена йому, виконати наступні роботи: - влаштувати у приміщенні 1-5 перегородки (в дверним прорізом) з метою утворення приміщення передпокою мінімальною нормативною глибиною не менше 1,5 м та відокремленої кухні мінімальною нормативною площею не менше 7,0 кв.м, при цьому переобладнати існуюче приміщення шляхом демонтажу існуючого та подальшого влаштування у приміщенні новоутвореної кухні необхідного побутового обладнання, влаштувати в кухні витяжний канал; - переобладнати приміщення кладової 1-6 у санвузол, забезпечивши його необхідним сантехнічним обладнанням, та влаштувати у ньому витяжний канал; - замурувати у приміщенні 1-6 існуючий дверний проріз та влаштувати його з іншого боку з метою виключення входу до санвузлу безпосередньо із кухні. Просили стягнути з відповідача різницю у вартості часток будинку у розмірі 20237 грн. Згідно висновку додаткового експертного дослідження відповідно до належних частин будинку просили виділити їм в користування по 1/2 частині земельної ділянки площею 0,0990 га, розташованої по вулиці [ADDRESS] призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К-2-1-А площею 0,0495 га. Виділити [PERSON] 1/2 частину вказаної земельної ділянки, яка має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К-3-4-5-А площею 0,0495 га. Межу розподілу виділених земельних ділянок прокласти за ламаною лінією А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К в порядку, встановленому висновком експерта. В судовому засіданні представники позивачів [PERSON] та [PERSON], викладені у поданій до суду заяві про уточнення позовних вимог підтримали. В поясненнях послались на обставини, що викладені у поданих до суду заявах. Відповідач в судове засідання повторно не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належно. Заява про уточнення позовних вимог, яка неодноразово була повернута до суду з причин неотримання відповідачем поштової кореспонденції, була вручена відповідачу 12 квітня 2018 року. Такі обставини підтверджені розписками відповідача від 12 квітня 2018 року. Зважаючи на ті обставини, що будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, відповідач в черговий раз не з'явився до суду, враховуючи правила ст. 223 ЦПК України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи та можливість вирішення справи у відсутності відповідача. Суд, заслухавши представників позивачів, дослідивши зібрані у справі докази, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов належить задовольнити. Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 3 ЦПК України, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 10 ЦПК України, а також правильно витлумачив ці норми. Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (1950 р.), ратифікованою Законом від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, зокрема ст. 1 Першого протоколу до неї (1952 р.) передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплено у Конституції України. Відповідно до частини 4 статті 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу. Відповідно до частини 1 статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Згідно з нормою статті 319 ЦК України власник володіє, користується і розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Він сам вирішує, що робити зі своїм майном,

Outcome: approved