Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-01 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду із позовом до [PERSON] , третя особа Орган опіки та піклування ВК Первомайської міської ради Харківської області, про усунення перешкод в участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною батьку та бабі і діду з онукою, встановлення їм способів участі у вихованні дитини, встановлення днів для спілкування. Позовні вимоги обґрунтовують тим, що з 2014 року [PERSON] проживав без реєстрації шлюбу із [PERSON] [INFO] в них народилася дочка [PERSON] , про що видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] актовий запис № 200. Після припинення стосунків за усною домовленістю між батьками місце проживання дитини визначено разом з матір`ю. Проте, з того часу у позивачів з відповідачкою почали ставатися непорозуміння щодо прийняття участі у вихованні малолітньої, мати дитини стала штучно створювати перешкоди у спілкуванні з дитиною. Всі їхні намагання мирним шляхом вирішити даний спір були марними. Права батька, діда та баби на сьогодні є порушеними. Змушені були звернутися до Органу опіки та піклування ВК Первомайської міської ради Харківської області та 06.07.2018 року отримали його рішення, яким визначено порядок участі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у спілкуванні та вихованні малолітньої [PERSON] за графіком: першу та третю середу місяця з 17 год. 30 хв. до 20 год. 00 хв., друга та четверта субота місяця з 16 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. за умов задовільного стану здоров`я дитини без присутності матері дитини [PERSON] . З самого моменту ухвалення вказаного рішення [PERSON] продовжувала чинити перешкоди спілкуванню з дитиною. Вони жодного разу не спілкувалися з дитиною на одинці. Не мають можливості привітати особисто [PERSON] у день її народження. Вказані обставини спонукали до звернення до суду із цим позовом і позивачі просять суд ухвалити рішення, яким: зобов`язати [PERSON] не перешкоджати їм брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з дочкою та онукою [PERSON] та визначити спосіб участі у вихованні та спілкування з дитиною за таким графіком: кожного понеділка, середи, п`ятниці з 17 год. 00 хв. до 21 год. 00 хв. без присутності [PERSON] з можливістю відвідувати місце проживання позивачів - [ADDRESS] ; кожної суботи з 10 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. без присутності [PERSON] з можливістю відвідувати місце проживання позивачів - [ADDRESS] ; в літній та зимовий період від 7 до 21 днів для відпочинку, екскурсій та оздоровлення на території України, а за її межі за умови письмового дозволу матері - [PERSON] ; кожен день народження дитини, а саме, 03 вересня кожного року до досягнення дитиною повноліття з 12 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв., а також в інший час - за наявності домовленості сторін; у свята Новий рік (парні календарні роки), 9 травня, Різдво Христове, Пасха (Великдень) з 11 год. 00 хв. до 17 год. 00 хв. (за домовленістю з [PERSON] ); необмежене спілкування з [PERSON] особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку без обмеження в часі, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між позивачами та дитиною; зобов`язати [PERSON] , за два дні до дня зустрічі з [PERSON] , надати точну інформацію щодо фактичного місця проживання, перебування дитини, а у разі настання таких змін, повідомити про це позивачів особисто на наступний день з дня настання таких обставин. У судовому засіданні первісні позивачі [PERSON] та [PERSON] та представник первісного позивача [PERSON] - адвокат Ключко Т.О., повністю підтримали заявлені вимоги та просили їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Не погодившись із заявленими позивачами вимогами, відповідачка [PERSON] та її представник - адвокат Тимошенко Н.І. 14.08.2019 року надали відзив до суду, в якому просили відмовити у задоволенні первісного позову. Зокрема, зазначили, що малолітня [PERSON] народилася з вродженою вадою серця, в зв`язку із чим є інвалідом з дитинства. Їй проведено операцію на серці у віці 4 місяців. Комісією ВКК оформлена соціальна допомога. Неодноразово дитина хворіла на респіраторні захворювання, бактеріально-вірусні кишкові інфекції, ускладнення після щеплення, дерматит та взята на облік як часто хворіюча. [PERSON] призначається та проводиться різного роду лікування. Не зважаючи на рішення органу опіки та піклування, яким визначені конкретні періоди спілкування з дитиною, позивачі приходили не за графіком, а тоді, коли їм було зручніше, влаштовували сварки з [PERSON] . У діда та баба дитини втрачено інтерес до спілкування, бо зустрічалися вони з [PERSON] всього кілька разів, після чого дитина хворіла. Батько ж дитини [PERSON] , взагалі, переважний час перебуває за кордоном у Польщі. Зазначають, що задоволення вимог позивачів буде суперечити інтересам дитини, оскільки такий режим побачень, як вони просять, порушує навчальний процес дитини в дитячому садку, її розпорядок дня, режим відпочинку, навчання та харчування. Крім того, 14.08.2019 року [PERSON] звернулася до суду із зустрічним позовом, в якому просить суд визначити порядок спілкування і участі у вихованні малолітньої [PERSON] з її батьком, бабою та дідом за таким графіком: першу та третю середу місяця з 18 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв., друга та четверта субота місяця з 16 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. за умов задовільного стану здоров`я дитини в присутності матері дитини [PERSON] . У своїх вимогах за зустрічним позовом [PERSON] просить суд врахувати Рішення органу опіки та піклування від 06.07.2018 року, а також те, що [PERSON] має певний розпорядок дня. Зокрема, у будні дні: 6.00-6.15 - підйом; 6.15-7.15 - водні процедури, одягання, легкий сніданок; 7.15-7.45 - шлях у дитячий садок; 7.45-17.00 - час перебування у дитсадку; 17.00-17.30 - шлях додому; 17.30-18.00 - вечеря; 18.00-19.30 - прогулянка та розвиваючі ігри; 19.30-20.00 - підготовка до сну; 20.00-20.15 - легкий перекус; 20.15 - читання казки та сон; у вихідні дні: 6.00-6.15 - підйом; 6.15-7.45 - водні процедури, одягання, мультфільми; 7.45-8.15 - сніданок; 8.30-10.00 - ігри та заняття; 10.00-12.00 - прогулянка; 12.00-13.00 - обід; 13.00-16.00 - денний сон; 16.00-16.30 - полуденок; 16.30-17.30 - прогулянка; 17.30-18.00 - вечеря; 18.00-19.30 - прогулянка, ігри; 19.30-20.00 - підготовка до сну; 20.00-20.15 - легкий перекус; 20.15 - читання казки та сон. 15.08.2019 року ухвалою суд прийняв до спільного розгляду зустрічний позов із первісним. В свою чергу, первісні позивачі не погодившись із вимогами за зустрічним позовом, 04.09.2019 року подали до суду відзив на зустрічну позовну заяву, в якому просили відмовити у задоволенні зустрічного позову [PERSON] . Так, зазначили, що розпорядок дня дитини, який просить врахувати [PERSON] не погоджений із лікарем, а сама вона продовжує чинити перешкоди у побаченні з дитиною. Первісні позивачі у останнє судове засідання не прибули, проте від сторони первісних позивачів до суду надано заяви про розгляд справи без їхньої участі, за задоволенні своїх вимог наполягають, а у задоволенні зустрічного позову просять суд відмовити. Сторона за зустрічним позовом у останнє засідання також не прибула, надавши заяву про розгляд справи без її участі, на задоволенні вимог за зустрічним позовом наполягають, а у первісних позовних вимогах просять суд у задоволенні відмовити. Представник Органу опіки та піклування ВК Первомайської міської ради Харківської області надав заяву про розгляд справи без його участі, при ухваленні рішення за обома позовами покладається на розсуд суду, проте підтримує рішення Органу від 06.07.2018 року. Враховуючи неявку всіх сторін, фіксування останнього судового засідання відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось Суд, вивчивши первісну та зустрічну позовні заяви, заслухавши пояснення сторін, показання свідків, дослідивши та проаналізувавши інші докази у їх сукупності та окремо, встановив обставини та відповідні до них правовідносини. Зокрема, встановлено судом та не оспорюється сторонами, що з 2014 року [PERSON] проживав без реєстрації шлюбу із [PERSON] [INFO] в них народилася дочка [PERSON] , про що видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] актовий запис № 200 (а.с.21). Після припинення стосунків за усною домовленістю між батьками місце проживання дитини визначено разом з матір`ю. Проте, з того часу у первісних позивачів (батька дитини - [PERSON] , діда дитини - [PERSON] та баби дитини - [PERSON] ) з відповідачкою та позивачкою за зустрічним позовом (матір`ю дитини - [PERSON] ) почали ставатися непорозуміння щодо прийняття участі у вихованні малолітньої та у спілкуванні із нею. Такі суперечки призвели до того, що батько, дід та баба малолітньої звернулися за вирішенням цього спору до Органу опіки та піклування ВК Первомайської міської ради Харківської області. Рішенням вказаного Органу від 06.07.2018 року № 01-25/484 (а.с.22) визначено порядок участі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у спілкуванні та вихованні малолітньої [PERSON] за графіком: першу та третю середу місяця з 17 год. 30 хв. до 20 год. 00 хв., друга та четверта субота місяця з 16 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. за умов задовільного стану здоров`я дитини без присутності матері дитини [PERSON] . Проте, навіть, після ухвалення зазначеного рішення сторони і до тепер все одно не можуть дійти згоди з цього питання. На підставі ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу. Статтею 153 СК України передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Відповідно до ст.ст. 157, 159 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Той з батьків, хто проживає з дитиною, у разі його ухилення від виконання договору зобов`язаний відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану другому з батьків. Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Згідно ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. У відповідності до ч. ч. 9, 10 ст. 7 СК України сімейні інтереси дитини завжди повинні бути на першому місці і захищають їх національне законодавство та міжнародне право. У ч.8 ст.7 СК України зазначено, що при врегулюванні сімейних відносин інтереси дитини повинні враховуватися максимально. Згідно припису 6 Декларації про права дитини, прийнятої Генеральною Асамблеєю Організації Об`єднаних націй 20.11.1959, яка підлягає застосуванню в Україні, дитина для повного та гармонійного розвитку її особи, потребує любові та розуміння. Вона повинна, коли це можливо, бути оточеною турботою своїх батьків і у будь-якому разі, розвиватись в атмосфері любові, моральної та матеріальної забезпеченості. Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ст.16 ЦК України: суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Таким чином, судом встановлено, що первісним позивачам з тих чи інших підстав чиняться перешкоди з боку [PERSON] у спілкуванні з малолітньою [PERSON] та в участі у її вихованні. Непорозуміння у відносинах сторін щодо спілкування з дитиною у судовому засіданні підтвердили і свідки з обох сторін [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що заявлені вимоги первісних позивачів щодо зобов`язання [PERSON] не чинити перешкод [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у вихованні, спілкуванні та побаченні з дочкою та онукою [PERSON] шляхом встановлення певного порядку слід задовольнити частково. Зустрічні позовні вимоги [PERSON] щодо встановлення визначеного нею графіку спілкування [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] також слід задовольнити частково. Так, суд враховуючи вік дитини, її інтереси, стан її здоров`я (не зазначаючи діагноз документи на а.с.56-58 т.1), її розпорядок дня, не може погодитися із запропонованим первісними позивачами графіком побачень через його незбалансованість. Такий самий характер має і запропонований графік побачень з боку позивачки за зустрічним позовом за її участю та годинами побачень з батьком, дідом та бабою. Оскільки сторони не дійшли згоди щодо графіку побачень з дитиною та в участі у її вихованні, суд має встановити для них власний графік, враховуючи фактичне не виконання графіку Органу опіки та піклування. Так, на думку суду, Орган опіки та піклування, належним чином розібравшись із ситуацією в родині малолітньої [PERSON] , перевіривши всі доводи сторін, ухвалив правильне та обґрунтоване рішення щодо побачень батька, діда та баби з дитиною. Насамперед враховано інтереси самої малолітньої. Суд, отримавши від сторін в судовому засіданні пояснення, встановив, що, в цілому, [PERSON] не заперечує щодо участі первісних позивачів у вихованні дитини та у спілкуванні з нею, проте з тих чи інших причин їм не вдається влаштувати побачення. [PERSON] стверджує, що після побачень [PERSON] з дідом та бабою дочка хворіє, проте належних доказів цьому судові вона не надала. Тому, суд має за необхідне, через фактичне його не виконання, залишити той графік побачень, який своїм рішенням ухвалив Орган опіки та піклування, враховуючи інтереси та стан здоров`я дитини, а саме: перша та третя середа місяця з 17 год. 30 хв. до 20 год. 00 хв., друга та четверта субота місяця з 16 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. за умов задовільного стану здоров`я дитини без присутності матері дитини [PERSON] . В іншій частині позовних вимог первісним позивачам та позивачеві за зустрічним позовом слід у задоволенні відмовити. Враховуючи часткове задоволення позовних вимог за обома позовами, суд відповідно до ст. 141 ЦПК України залишає всі понесені судові витрати за сторонами. На підставі ст. ст. 16 ЦК України,ст.ст. 7, 141,152,153,154,159 СК України, ЗУ « Про охорону дитинства»,

Outcome: partial