Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-17 00:00:00

Позивачі звернулися до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла їхня мати [PERSON] . За життя [PERSON] залишила заповіт, за яким все своє майно заповіла позивачам в рівних долях. Позивачі являються єдиними спадкоємцем померлої [PERSON] . Своєчасно вони не звернулися до нотаріальної контори, щоб розпочати процедуру спадкування, оскільки не знали, що у померлої залишилось майно, яке вона могла б успадкувати. Просять суд визначити їм додатковий 3-х місячний строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Позивачі в підготовче судове засідання не з`явилися, в позовній заяві просили розглянути справу за їхньої відсутності. Куликівська селищна рада надала відзив за підписом першого заступника Куликівського селищного голови Калашника С.І., відповідно до якого позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] визнала в повному обсязі, не має заперечень проти їх задоволення, справу просить розглянути у відсутність представника Куликівської селищної ради. Від приватного нотаріуса Куликівського районного нотаріального округу Пономаренка Є.П. надійшла заява про проведення судового засідання без його участі, проти задоволення позовних вимог [PERSON] та [PERSON] заперечень не має. Позовна заява надійшла до суду 15.04.2019. Ухвалою суду від 17.04.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначене на 14.05.2019 та було відкладено на 27.05.2019 та 18.06.2019. Згідно зі ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи те, що відповідач визнав позов, суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Відповідно до ч. 2 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до\~ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с. 9). Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить право на земельну ділянку розміром 3,83 га відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] , виданого на ім`я [PERSON] (а.с.16). Згідно з довідкою виконкому Горбівської сільської ради Куликівського району Чернігівської області № 1009 від 21.11.2017 року [PERSON] на день своєї смерті, [INFO] , була зареєстрована та проживала одна за адресою: [ADDRESS] (а.с.14). За життя [PERSON] залишила заповіт, яким все своє майно заповіла своїм дочкам [PERSON] та [PERSON] . Заповіт складений 17 березня 2009 року, посвідчений секретарем виконкому Горбівської сільської ради та виконкому Шикулою Н.І., зареєстрований в реєстрі за № 6 (а.с. 13). [PERSON] є матір`ю [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про народження позивачів та свідоцтвами про укладення шлюбу (а.с.10-12). Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] не заводилась (а.с.26). Таким чином [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями за заповітом майна померлої [INFO] [PERSON] . Інших спадкоємців [PERSON] , які претендують на спадщину, судом не виявлено. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними,\~\~непереборними,\~\~істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Визнання позову відповідачем не суперечить закону правам , свободам чи інтересам інших осіб, та є підставою для задоволення позовних вимог. Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини\~визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.\~\~Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Позивач є єдиними спадкоємцями майна покійної [PERSON] за заповітом, разом зі спадкодавцем не проживали. Посилання позивача на ту обставину, що про існування об`єкту спадщини їм до цього часу було не відомо нічим не спростовані. Оскільки власники земельних ділянок отримують орендну плату від агропромислових підприємств і заінтересовані у додаткових грошових надходженнях, несвоєчасне звернення з заявою про прийняття спадщини підтверджує незнання позивачами про факт існування Державного акту на право приватної власності на землю виданого на ім`я спадкодавця. Таким чином, суд вважає поважними причини пропуску позивачами строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог\~ст. 1272 ЦК України\~їм необхідно визначити додатковий\~строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] .

Outcome: approved