Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-29 00:00:00

Позивачка 26.06.2019року звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно, а саме: право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності ПАФ «Прогрес» розміром 2,12 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що належало померлому відповідно до Сертифіката на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] , виданого 11.12.2017року. Стверджує, що у встановлений строк вона не змогла звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що вона, а також її син [PERSON] , [INFO] , у вказаний період хворіли та проходили лікування. Таким чином, вказані обставини ускладнювали їй належним чином оформити свої спадкові права та вчасно звернутися до нотаріуса. З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою судді від 27.06.2019року відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. В підготовче засідання позивач не з`явилася, проте подала до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у її відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує. Представник відповідача Шегинівської сільської ради Мостиського району Львівської області у підготовче засідання не з`явився, а подав заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову. Представник третьої особи Мостиської державної нотаріальної контори, у підготовче засідання не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України у справі можливо ухвалити рішення про задоволення позову при проведенні підготовчого засідання. Судом встановлено, що [INFO] відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] (батька позивачки). До складу даної спадщини входить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності ПАФ «Прогрес», що на території Гусаківської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Шегинівська сільська рада Мостиського району Львівської області) розміром 2,12 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що належала спадкодавцю [PERSON] на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] , виданого 11.12.2017року (взамін загубленого від 27.12.1997року серії [NUMBER] ). Як вбачається із матеріалів справи, за життя спадкодавець [PERSON] заповіту не складав, своїм майном не розпорядився. Спадкоємцем першої черги спадкування за законом є дочка померлого [PERSON] (позивачка у справі), яка бажає прийняти спадщину та отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, однак після смерті батька у шестимісячний строк вона не звернулася вчасно в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №57477873 від 09.09.2019року вбачається, що спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] в нотаріальній конторі не заводилася, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останнього до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався. Тобто, інших спадкоємців після смерті [PERSON] , які б претендували на спадщину, крім позивачки, немає. Вказані обставини встановлені рішенням Мостиського районного суду Львівської області від 12.09.2018року у цивільній справі №448/1736/17, а також підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією актового запису №15 від 16.05.2005року про смерть спадкодавця [PERSON] , Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №57477873 від 09.09.2019року щодо спадкодавця [PERSON] , Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №57477890 від 09.09.2019року щодо спадкодавця [PERSON] , та іншими матеріалами справи. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивачки [PERSON] , остання у встановлений строк не звернулася вчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] у зв`язку із тим, що у цей період вона та її син [PERSON] , [INFO] , хворіли та проходили лікування. Дані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами, а саме: копією свідоцтва про народження [PERSON] , довідкою ОСББ «Червона рута» №59 від 13.05.2019року про склад сім`ї позивачки [PERSON] , а також копіями медичних документів, зокрема, випискою №359/3 з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого [PERSON] , виданою 4-ю міською поліклінікою м.Львова від 16.05.2019року, результатами діагностичного висновку МРТ поперекового відділу хребта від 24.10.2018року, проведеного у КНП «8-ма міська клінічна лікарня м.Львова». Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивачки [PERSON] щодо вчинення нею дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті батька [PERSON] .. Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивачки і визначення їй додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] .. Враховуючи думку позивачки та виходячи з вимог ст.141 ЦПК України, суд вважає, що понесені позивачкою судові витрати зі сплати судового збору залишити за нею.

Outcome: approved