Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-24 00:00:00

Позивачі звернулись із зазначеним позовом до суду, згідно якого просили суд визнати за [PERSON], [PERSON] та [PERSON] право власності по 1/12 частині квартири [ADDRESS], загальною площею 58,00 кв.м, житловою площею 41,5 кв.м за кожним в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], який помер [INFO] року. Свої вимоги обґрунтовують тим, що [INFO] року помер батько позивачів. Позивачі є спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] як діти. Мати [PERSON] померла [INFO] року. Померлому на праві власності належала 1/4 частина квартири [ADDRESS]. Дана квартира була придбана 25.02.2004 року, що підтверджується договором купівлі-продажу, згідно якого [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] придбали вказану квартиру у рівних долях. У визначений законом строк позивачі звернулись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, але у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом їм було відмовлено, оскільки відсутні документи, необхідні для видачі свідоцтва про право на спадщину . В судовому засіданні позивачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити в повному обсязі, при цьому позивачі пояснили, що оформити спадщину в нотаріальній конторі вони не можуть, оскільки в свідоцтвах про їх народження запис про батька внесений відповідно до заяви матері, яка не хотіла записувати померлого батьком зважаючи на спосіб життя, який він вів. Однак, вони достеменно знають, що [PERSON] є їхнім батьком. Коли позивачі були дітьми, він проживав з ними та матір'ю однією сім'єю у вказаній квартирі, вони вели спільний побут. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений судом належним чином, направив до суду пояснення по справі, в яких просив розглядати справу без участі представника Київської міської ради та прийняти рішення згідно чинного законодавства. Суд, заслухавши пояснення позивачів, представника позивача [PERSON] - [PERSON], дослідивши письмові докази по справі, прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON], померлий [INFO] року, є батьком позивачів. Батьківство [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON], виданим 10.12.1977 року Дарницьким відділом РАГС (а.с. 16), свідоцтвом про народження [PERSON], виданим Скалхутірською сільською радою Новоархангельського району Кіровоградської області (а.с. 17) та свідоцтвом про народження [PERSON], виданим 27.04.1988 року Подільським відділом РАГС (а.с. 15). На час народження дітей їх батьки [PERSON] та [PERSON], не перебували у шлюбі, запис про батька в книзі народжень було проведено за прізвищем матері, а ім'я та по батькові дітей записано зі слів матері. Шлюб між [PERSON] та [PERSON] укладено 11.03.1992 року відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу, виданого відділом РАГС Подільського РВК м. Києва (а.с. 14). В судовому засіданні позивачі пояснили, що зважаючи на спосіб життя, який вів їх батько [PERSON], мати не виявляла бажання реєструвати шлюб з ним, проте проживали разом з дітьми та померлим однією сім'єю, вели спільне господарство. Також факт батьківства померлого вбачається зі змісту договору купівлі-продажу квартири від 25.02.2004 року, згідно якого [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], який діяв за згодою матері [PERSON] та батька [PERSON], уклали вказаний договір (а.с.9) та довідки форми №3 про склад сім'ї та прописку від 14.12.205 року за № 67/922/23149, згідно якої у квартирі [ADDRESS] з 03.03.2004 року зареєстровані власник [PERSON], його батько [PERSON], брат [PERSON] та сестра [PERSON] (а.с. 10). Як вбачається з свідоцтва про смерть, виданого 01.11.2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, мати позивачів [PERSON] померла [INFO] року (а.с. 12). Факт смерті батька позивачів - [PERSON] підтверджується копією актового запису про смерть (а.с. 57) та повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с. 58). Як вбачається зі спадкової справи до майна померлого [PERSON], заведеної Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON], всі позивачі звернулись з відповідними заявами про оформлення спадщини, яка складається з ? частини квартири [ADDRESS], що належала померлому згідно договору купівлі-продажу квартири від 25.02.2004 року, нотаріально посвідченого державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори [PERSON], зареєстрованого у реєстрі за № 2-405, та зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна 02.03.2004 року. Вказане спадкове майно позивачі прийняли фактично. (а.с.61-74). Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст.1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов'язку у виді втрати права на спадщину. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов'язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297 ЦК України) та не здійснив його державної реєстрації (ст.1299 ЦК). Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Враховуючи, що позивачі відносяться до кола спадкоємців першої черги, на час відкриття спадщини є спадкоємцями, які від спадщини не відмовились, звернулись до нотаріуса у строки, визначені законом з відповідною заявою, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню та за [PERSON], [PERSON], [PERSON] необхідно визнати право власності по 1/12 частині квартири [ADDRESS] за кожним в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], який помер16.02.2012 року. На підставі викладеного,

Outcome: approved