Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-24 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: «Встановити наявність родинних стосунків між нею, її рідною сестрою, [PERSON], яка померла [INFO] та її рідним племінником, [PERSON], який помер [INFO]»; «Визначити позивачці додатковий строк у один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті спадкодавця, [PERSON], який помер [INFO]». Свої вимоги обґрунтовує тим, щовона народилася [INFO] у селі Ядути Борознянського району Чернігівської області. Старша сестра позивачки [PERSON] народилась [INFO], у селі Ядути Борзнянського району Черніговської області. На жаль оригіналу чи копії свідоцтва про народження рідної сестри, [PERSON] позивачка не має. Рідного (спільного) батька звали - [PERSON] 1915 року народження, який помер у 2001 році. Рідну (спільну) матір звали - [PERSON] 1918 року народження, яка померла у 1997 році. [INFO] рідна сестра, [PERSON], померла. Позивачка звернулась до Відділу реєстрації актів цивільного стану Борзнянського районного управління юстиції у Чернігівській області з письмовою заявою про надання завіреної копії актового запису про народження рідної сестри, [PERSON] з Книги реєстрації актів цивільного стану Відділу реєстрації актів цивільного стану Борзнянського районного управління юстиції у Чернігівській області, або завірену копію свідоцтва про народження рідної сестри, [PERSON], яка померла [INFO] Однак на момент подання цього позову відповідь з Відділу реєстрації актів цивільного стану Борзнянського районного управління юстиції у Чернігівській області не надійшла. На момент смерті сестра позивачки [PERSON], проживала разом зі своїм рідним сином, [PERSON], у двокімнатній квартирі [ADDRESS], що була приватизована [PERSON], та її рідним сином, [PERSON], у двох рівних долях на підставі Свідоцтва про право власності. Як стало відомо позивачці шлюб між її сестрою, [PERSON] та [PERSON] було розірвано у 1983 році, однак не зважаючи на це племінник, [PERSON], підтримував родинні стосунки із своїм батьком, [PERSON] [INFO] племінник позивачки [PERSON], внаслідок автомобільної аварії помер. Після смерті племінника [PERSON] його рідний батько, [PERSON], як єдиний спадкоємець за законом першої черги, мав намір прийняти спадщину, що залишилось після смерті його сина, [PERSON] Однак [INFO] батько, [PERSON] помер. 18 лютого 2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу було посвідчено заяву позивачки про прийняття спадщини за законом після смерті її рідного племінника [PERSON], який на день смерті проживав та був зареєстрований у квартирі [ADDRESS] який фактично прийняв спадщину, але юридично не оформив після смерті матері, [PERSON] Державним нотаріусом П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори було роз'яснено, що для отримання свідоцтва про спадщину, позивачкою не було надано належних доказів, а саме оригіналу свідоцтва про народження [PERSON], відповідно до якого було б встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є рідними сестрами, відповідно до чого, [PERSON] є моїм рідним племінником, окрім того позивачкою було пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті племінника [PERSON] 12 березня 2015 року державним нотаріусом П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори було винесено Постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилось після смерті [PERSON], померлого [INFO] через неприйняття позивачкою спадщини у встановлений законом строк та у зв'язку з не підтвердженням родинних стосунків з померлим. Позивачка вважає, що причини пропущення нею встановленого законом строку для прийняття спадщини після смерті рідного племінника [PERSON] є поважними, так як вона не могла знати, що батько племінника, [PERSON], як спадкоємець за законом першої черги, що залишився після смерті сина [PERSON] помре, так і не прийнявши спадщини. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав викладених в позовній заяві. Представник позивачки в судовому засіданні вимоги підтримала в повному обсязі та просила позов задовольнити. Представник відповідача Київської міської ради в судовому засіданні позовні вимоги визнав, проти задоволення позову не заперечував. Представник третьої особи - Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, направив письмову заяву про розгляд справи у його відсутність. Представник третьої особи - П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, про розгляд справи повідомлений належним чином, в судове засідання не з'явився, протягом розгляду справи подав заяву, в якій просив розглядати справу за відсутності представника, у зв'язку з великою завантаженістю працівників нотаріальної контори. Свідок [PERSON] допитаний в судовому засіданні, пояснив, що приходиться позивачці [PERSON] двоюріднім братом. Відомо, що [PERSON] та [PERSON] є рідними сестрами. [PERSON] мала сімю, але в 1983 році розлучилася зі своїм чоловіком [PERSON] Після смерті [PERSON] в квартирі проживав її син [PERSON]. Після того як помер [PERSON], його батько [PERSON] захворів та теж помер. [PERSON] приймала участь у похованні своєї сестри [PERSON] [PERSON] завжди добре ставився до своїх дітей. Після смерті [PERSON] квартира залишилася [PERSON], бо він був батьком [PERSON]. Свідок [PERSON] в судовому засіданні свідчила, що [PERSON] та її чоловік рідні брат та сестра. [PERSON] та [PERSON] були рідними сестрами. Син [PERSON] [PERSON] не був одружений та не мав дітей. Стверджувала, що була знайома з [PERSON] Вказувала на те, що позивачка [PERSON] є найближчою родичкою померлих. [PERSON] допитана в судовому засіданні, суду пояснила, що [PERSON] та [PERSON] є рідними сестрами. У [PERSON] було два сини. [PERSON] розлучилася зі своїм чоловіком [PERSON] Син [PERSON] після смерті матері проживав в квартирі один. Після смерті [PERSON] квартира повинна була залишитись у спадщину батьку [PERSON] [PERSON] [PERSON] допитана в судовому засіданні, суду пояснила, що [PERSON] її бабуся, син [PERSON] одружений з її мамою. [PERSON] та [PERSON] сестри. У [PERSON] було два сини, але вони померли. Була знайома з сином [PERSON]. [PERSON] проживала в квартири на Троєщині зі своїм сином [PERSON]. Після смерті [PERSON] квартира залишилася [PERSON] і він в ній проживав. [PERSON] є єдиною родичкою після смерті [PERSON], її сина [PERSON] та чоловіка [PERSON] Суд, заслухавши думку представника позивачки, представника відповідача, вислухавши покази свідків, дослідивши матеріали справи вважає, позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України,кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, інших відносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Згідно з п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачається, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів. Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені факти, що мають юридичне значення, від яких залежить виникнення, зміна, припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо за законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження, [PERSON] народилася [INFO] у селі Ядути Борознянського району Чернігівської області (а.с.15). [PERSON] народився [INFO] в м. Києві (а.с. 10 - копія паспорту). Відповідно до свідоцтва про народження від 13 червня 1979 року виданого Дніпровським відділом реєстрації актів цивільного стану м. Києва батьком [PERSON] є [PERSON], а матір'ю є [PERSON] (а.с. 9). Як стало відомо позивачці шлюб між її сестрою [PERSON] та [PERSON] було розірвано у 1983 році. З свідоцтва про право власності на житло № 357 від 25 лютого 2002 року виданого Відділом приватизації державного житлового фонду Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна 11 березня 2002 року за № 3394 вбачається, що квартира [ADDRESS], була приватизована [PERSON] та [PERSON] в рівних долях (а.с.25). [INFO] померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть від 04 листопада 2002 року серії [NUMBER], виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві (а.с.8). Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого Виконавчим комітетом Ничипорівської сільської ради Яготинського району Київської області, актовий запис № 12 від 03 травня 2014 року [PERSON] помер [INFO] (а.с.11). Відповідно до довідки Житлово-експлуатаційної контори № 305 Деснянського району м. Києва, у квартирі [ADDRESS] [PERSON]. була зареєстрована з 18.12.1985 року по день смерті. Померла була знята з обліку [INFO]. [PERSON] був зареєстрований 18.12.1985 року по день смерті. Знятий з обліку 17.06.2014 року (а.с.26). Відповідно до Витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі за № 39689647 від 20.02.2015 року, П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу за №217/2015 після смерті [PERSON], який помер [INFO] (а.с.20). Єдиним спадкоємцем за законом першої черги після смерті [PERSON] був його рідний батько [PERSON] Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 25 грудня 2014 року позов [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини задоволено. Визначено [PERSON], 1936 року народження, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини від [PERSON], який помер [INFO], терміном на три місяці (а.с.114,115). Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого Виконавчим комітетом Ничипорівської сільської ради Яготинського району Київської області, актовий запис № 4 від [INFO] [PERSON] помер [INFO] (а.с.27). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві за результатами перевірки актового запису про народження за 77 років, а саме з 01 січня 1938 року по 1944 рік та з 01 січня 1944 року по 05 березня 2015 року в архіві Відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Головного управління юстиції у Чернігівській області актовий запис про народження [PERSON] не виявлено (а.с.72). Суд вважає доведеним факт родинни відносин позивача з її сестрою [PERSON], яка померла [INFO], та між [PERSON] та її рідним племінником [PERSON], який помер [INFO], наведеними вище письмовими доказами та показами свідків, які підтвердили факт родинних відносин, враховуючи неможливість відновлення запису про народження [PERSON], у звязку з його не збереженням в архівних документах - позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню в повному обсязі. 18 лютого 2015 року [PERSON] звернулась до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON], який на день смерті проживав та був зареєстрований у квартирі [ADDRESS] та який фактично прийняв спадщину, але юридично не оформив її після смерті матері, [PERSON] [INFO], яка померла [INFO] (а.с.19). 12 березня 2015 року державним нотаріусом П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори було винесено Постанову № 933/02-31 про відмову у дачі позивачці [PERSON], свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилось після смерті [PERSON], померлого [INFO] через неприйняття нею спадщини у встановлений законом строк та у зв'язку з не підтвердженням родинних стосунків з померлим (а.с.21). Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Статтею 1263 ЦК України передбачено, що у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно зі ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами вважаються такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини. Як вказує позивачка поважними, та такими, що пов'язані з об'єктивними труднощами для неї причинами пропущення встановленого законом строку для прийняття спадщини після смерті її рідного племінника, [PERSON] є те, що на момент смерті племінника, [PERSON], їй як спадкоємцю третьої черги за законом, було відомо про існування спадкоємця за законом першої черги, а саме батька спадкодавця [PERSON] За цих обставин, позивачка, об'єктивно визнаючи першочергове право батька спадкодавця, як спадкоємця першої черги за законом, вважала, що вона не мала морального права претендувати на спадок, що залишився після смерті її племінника, в той час як існує, є живим батько спадкодавця, і на думку позивача та інших її родичів якраз і мав отримати у спадок майно, що залишилось і смерті [PERSON] а саме квартиру [ADDRESS] Позивачка не мала сумніву, що батько її племінника прийняв спадщину на спадкову квартиру, так як згодом позивачці стало відомо про те, що [PERSON] здав спадкову квартиру в оренду, здійснив дії щодо передачі квартири в оренду, тобто дії, які може вчинити лише власник квартири. Спору про спадкування не має, а спадщина не визначена відумерлою відповідно до ч. 1, 2 ст. 1277 ЦК України, а отже вона досі є відкритою. Саме позивачка як єдиний спадкоємець третьої черги за законом після і її рідного племінника, [PERSON] має право на прийняття спадщини, що залишилась після його смерті. Відповідно до абзацу 6 п. 24 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року, встановлено, що - вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому суд виходить із того що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Законодавством не визначено, які саме причини є поважними, у зв'язку із чим суд, вирішуючи питання стосовно поважності причин пропуску позивачем встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті племінника, виходить з того, що поважними можуть бути такі причини, які могли стати для спадкоємця об'єктивними перешкодами для подання такої заяви. В спірному випадку судом встановлено відсутність у позивачки на час відкриття спадщини підстав для подачі заяви - оскільки на той момент був спадкоємець першої черги, що об'єктивно виключало для позивачки можливість прийняти спадщину у встановленому законом порядку, у зв'язку із чим такі причини по своїй суті для позивачки мали ознаки непереборних, а тому суд визнає їх поважними. Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності і взаємному зв'язку, суд приходить до висновку, що встановлені в судовому засіданні обставини у своїй сукупності свідчать про поважність причин пропуску позивачкою встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв'язку з чим позовні вимоги в цій частині є також обгрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved