Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-04 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк в три місяці на подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO]. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер її батько [PERSON], після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки, площею 2,0000 га, у межах згідно з планом, яка розташована на території Садівської сільської ради Лозівського району Харківської області та надана для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер [NUMBER]. Вказана земельна ділянка належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку, серія [NUMBER], виданого Лозівською районною радою державною адміністрацією Харківської області, 29 грудня 2012 року, зареєстрованого у Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за №632390001001466. Зазначила, що вона є спадкоємцем померлого батька, в шлюбі спадкодавець на час смерті не перебував, дружина спадкодавця - [PERSON], померла [INFO], інших спадкоємців у спадкодавця не має, заповіт не складався. Крім того, зазначила, що останні 10 років батько мешкав разом з нею, вона доглядала його, оскільки через стан здоров'я та похилий вік він потребував постійного догляду, який вона йому забезпечила. Пропустила шестимісячний строк для звернення до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки вважала, що постійне проживання спадкодавця разом із нею на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, проте при її зверненні до нотаріальної контори, їй було відмовлено та роз'яснено, що потрібна спільна реєстрація зі спадкодавцем на час смерті, та те, що нею пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивачка у судове засідання не з'явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала, просила задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з'явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, просила вирішити справу на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного. З копій свідоцтв про народження та укладення шлюбу вбачається, що позивачка є донькою [PERSON] та [PERSON] (а.с.10-11). Згідно копій свідоцтва про смерть, [PERSON] помер [INFO], актовий запис № 355 від 22.05.2018 року, [PERSON] померла [INFO], актовий запис №18 від 08.09.2008 року (а.с. 8-9). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, що складається з земельної ділянки площею 2,0000 га, у межах згідно з планом, яка розташована на території Садівської сільської ради Лозівського району Харківської області та надана для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер [NUMBER], що підтверджено копією Державного акту на право власності на земельну ділянку, серія [NUMBER], виданого Лозівською районною державною адміністрацією Харківської області 29 грудня 2012 року, зареєстрованого у Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за №632390001001466 (а.с. 14) . Постановою приватного нотаріуса Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Степанчук Н.О. від 05.12.2018 р. було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON], померлого [INFO], на земельну ділянку, що знаходиться на території Садівської сільської ради Лозівського району Харківської області, площею 2,0000 га, цільове призначення- для ведення особистого селянського господарства (а.с. 21). З інформаційної довідки в.о. завідуючої Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області Мірошниченко О.М. вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], померлого [INFO], Лозівською державною нотаріальною конторою Харківської області не заводилась. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Норми ст.1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на ту обставину, що після смерті батька на протязі шестимісячного строку вона вважала, що у зв'язку з постійним проживанням разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вона вважається такою, що прийняла спадщину, проте при зверненні позивачки до нотаріальної контори, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом та роз'яснено, що необхідна спільна реєстрація зі спадкодавцем на час смерті, та те, що нею пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк на звернення із заявою про прийняття спадщини.

Outcome: approved