Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-04 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом, посилаючись на те, що вони являються власниками земельної ділянки по 1/3 частині кожна, площею 0,08 га для садівництва, кадастровий номер 5924788300:05:005:0058, розташованої на території Токарівської (на теперішній час Бездрицької) сільської ради Сумського району Сумської області в садівничому товаристві «Лісовод-3», на підставі договору купівлі продажу від 30 листопада 2004 року. Звернувшись до приватного нотаріуса з заявою про укладення договору про поділ вказаної земельної ділянки, отримали постанову про відмову з тих підстав, що на момент звернення даної земельної ділянки вже не існує, так як у відповідності до технічної документації про поділ земельної ділянки від 21.09.2020р. виникло три земельних ділянки: 5924788300:005:15 площею: 0.0282 га 5924788300:005:16 площею: 0,0282 га, 5924788300:005:17 площею: 0.0282 га. Посилаючись на ці обставини, позивачі просили поділити земельну ділянку площею 0,08 га, кадастровий номер 5924788300:05:005:0058 та визнати за ними право власності на земельні ділянки, розподілені відповідно до технічної документації проекту землеустрою. Представник позивачів [PERSON] в судове засідання не з`явився, в письмовій заяві позов підтримав повністю, просив слухати справу без його участі. Представник відповідача Бездрицької сільської ради (Бездрицької ОТГ) Сумського району Сумської області для розгляду справи до суду не з`явився для розгляду справи до суду не з`явився по невідомій суду причині, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Третя особа Приватний нотаріус Сумського районного нотаріального округу Сумської області Висєканцева Т.С. для розгляду справи до суду не з`явилася, просила справу слухати без її участі, проти позову не запечувала. Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено,\~-\~і не\~оспорюється сторонами,\~-\~що 30листопада 2004 року позивачі уклали договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0.08 га надану для садівництва, кадастровий номер 5924788300050050058, яка розташована на території Токарівської (на теперішній час Бездрицької) сільської ради Сумського району Сумської області в садівничому товаристві «Лісовод-3», відповідно до якого кожен із покупців став власником 1/3 частки земельної ділянки (а.с.8). На підставі вказаного договору купівлі-продажу був виданий Державний акт на право власності на земельну ділянку серія СМ № 073923, виданий 28 липня 2005 року Сумською районною державною адміністрацією та зареєстрований в Книзі записів державних актів за № 010561302740 (а.с.10). У відповідності до технічної документації із землеустрою, розробленої Сумською філією ДП «Чернігівський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» відбувся поділ земельної ділянки, кадастровий номер: 5924788300:05:005:0058, розташованої за межами населених пунктів на території Бездрицької сільради Сумської області Сумського району в садівничому товаристві «Лісовод -3», зазначена земельна ділянка була поділена на три земельні ділянки площею 0,0282 га кожна. Відповідно до Витягів з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 21.09.2020 № НВ-5916434662020, НВ-5916434672020, НВ-5916434682020, земельним ділянкам було присвоєно наступні кадастрові номери 5924788300:05:00561815, 5924788300:05:00561816, 5924788300:05:00561817 (а.с.11-13). Відповідно до\~технічної документації\~проекту землеустрою\~ [PERSON] \~визначена земельна\~ділянка кадастровий\~номер:\~5924788300:005:15\~площею:\~0,0282 га, розташованої за межами населених пунктів на території Бездрицької сільради Сумської області Сумського району в садівничому товаристві «Лісовод -3». Відповідно до\~технічної документації\~проекту землеустрою\~ [PERSON] \~визначена земельна\~ділянка кадастровий\~номер:\~5924788300:005:16\~прощею:\~0,0282 га, розташованої за межами населених пунктів на території Бездрицької сільради Сумської області Сумського району, в садівничому товаристві «Лісовод -3». Відповідно до\~технічної документації\~проекту землеустрою\~ [PERSON] \~визначена земельна\~ділянка кадастровий\~номер:\~5924788300:005:17\~прощею:\~0,0282 га, розташованої за межами населених пунктів на території Бездрицької сільради Сумської області Сумського району, в садівничому товаристві «Лісовод -3» (а.с.14-39). Згідно звіту про експертну грошову оцінку, проведеної ФОП [PERSON] від 27 листопада 2020 року вартість однієї земельної ділянки площею 0,0282 га, становить 10 700\~грн., загальна вартість трьох земельних ділянок становить 32\~100 грн. (а.с.41-118). З метою укладення договору про поділ земельної ділянки, кадастровий номер 5924788300:05:005:0058, позивачі звернулись до приватного нотаріуса Сумського РНО Висєканцевої Т.С., однак отримали постанову про відмову з тих підстав, що у Державному земельному кадастрі, що взаємодіє з Державним реєстром речових прав на нерухоме майно, відсутня інформація про земельну ділянку (кадастровий номер 5924788300:05:005:0058), на підставі якого нотаріус може посвідчити договір про поділ земельної ділянки. Крім того, вказана земельна ділянка (кадастровий номер 5924788300:05:005:0058), розташована за адресою: Сумська область, Сумський район, Бездрицька сільська рада (Токарівська сільська рада увійшла до Бездрицької об`єднаної територіальної громади), садівниче товариство «Лісовод-3», вже розділена на 3 окремі земельні ділянки, без нотаріально посвідченого договору, та новоутворені земельні ділянки внесені до Державного земельного кадастру про земельну ділянку, а первісної земельної ділянки з кадастровим номером 5924788300:05:005:0058 у Публічній кадастровій карті України в же не існує (а.с.40). Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, можуть бути: визнання права; зміна право відношення; припинення право відношення. Відповідно до ч. 1 статті 79-1 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Відповідно до ч. 9 статті 79-1 Земельного кодексу України земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. Відповідно до ч. 10 статті 79-1 Земельного кодексу України державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі. Відповідно до ч. 10 ст. 24 Закону України «Про державний земельний кадастр» - Державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі: поділу чи об`єднання земельних ділянок. Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державний земельний кадастр», у разі поділу або об`єднання земельних ділянок запис про державну реєстрацію земельної ділянки та кадастровий номер земельної ділянки скасовуються, а Поземельна книга на таку земельну ділянку закривається. Згідно ч. 1 ст. 86 Земельного кодексу України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Частиною першою статті 88 Земельного кодексу України передбачено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Згідно ч. 3 ст. 88 Земельного кодексу України учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки вимагати відповідної компенсації. Згідно п. 18 «е» Постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 року, за №7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки (у тому числі й разом з іншими учасниками, які цього вимагають) або виплати рештою учасників грошової компенсації за цю частку при неможливості її виділення та отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру його частки. Частиною першою статті 356 ЦК України передбачено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ст. 367 Цивільного кодексу України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Статтею 183 ЦК України встановлено, що подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення. Неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення. Відповідно до статей 364, 367 ЦК України кожен із співвласників має право на виділ його частки майна, що є у спільній частковій власності в натурі або його поділ з дотриманням вимог статті 183 ЦК України. Аналогічне положення закріплено в частині третій статті 88 ЗК України. Згідно ст. 125 Земельного кодексу України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Таким чином, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved