Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивачі звернулись до суду з позовом до Харківської міської ради, Виконавчого комітету Харківської міської ради, Спеціалізованого комунального підприємства «Харківзеленбуд» Харківської міської ради, Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 321830,92 грн, заподіяної пошкодження автомобіля та моральної шкоди у розмірі 3000 грн. Свої вимоги обґрунтовують тим, що [PERSON] був власником автомобіля «Kia Sportage» д.н.з. [NUMBER] в період з 28.05.2015 року по 16.11.2019 рік. Користувачем даного автомобіля була [PERSON] 05 вересня 2019 року близько 19:50 год. біля будинку № 8 по вул. Данилевського у місті Харкові на автомобіль «Кіа Sportage», д.н.з. [NUMBER] впала гілка дерева, внаслідок чого автомобіль отримав пошкодження. 05 вересня 2019 року [PERSON] звернулася до Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області із повідомленням щодо заподіяння шкоди внаслідок падіння гілки дерева на транспортний засіб «Кіа Sportage», д.н.з. [NUMBER] . Згідно Довідки Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області від 04.12.2019 «Про результати розгляду матеріалу № 48298 від 28.11.2019, зареєстрованого в ІТС «ІПНПУ» вбачається, що: «28.11.2019 до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області з Харківської місцевої прокуратури № 1 надійшло звернення [PERSON] щодо пошкодження її автомобіля «Кіа» д/н [NUMBER] , на який впала гілка дерева. Відповідно до висновку експертного автотоварознавчого дослідження №19361 від 15.10.2019 величина матеріального збитку, спричиненого власнику автомобіля «Кіа Sportage», д.н.з. [NUMBER] приймається у розмірі його ринкової вартості на момент пошкодження в результаті падіння дерева (05.09.2019), складає 356 830,92 грн. 16 листопада 2019 року між ТОВ «ТБ Слобожанщина», який є комісіонером та діє на підставі укладеного з власником транспортного засобу Договору комісії № 5676/19/021777 від 16.11.2019 та [PERSON] укладено Договір купівлі-продажу транспортного засобу № 5676/19/021777. Згідно з п. 1.1, Договору купівлі-продажу транспортного засобу від 16.11.2019 на умовах даного Договору Продавець зобов`язується передати у власність Покупцеві транспортний засіб (який підпадає під визначення вживаного транспортного засобу відповідно п. 189.3. ст. 189 ПК України): марка Кіа номерний знак [NUMBER] , зареєстрований за Власником (Комітентом за Договором комісії) транспортного засобу 28.08.2015. Відповідно до п. 3.1. Договору купівлі-продажу транспортного засобу від 16.11.2019, за домовленістю Сторін ціна транспортного засобу складає 35 000,00 грн. (тридцять п`ять тисяч гривень). Враховуючи, що розмір матеріального збитку, спричиненого власнику автомобіля внаслідок падіння 05.09.2019 дерева складає 356 830,92 грн., а також приймаючи до уваги, що пошкоджений автомобіль був проданий за 35 000,00 грн., [PERSON] (як власнику автомобіля) та [PERSON] (як користувачу автомобіля) було спричинено матеріальну шкоду у розмірі 321 830,92 грн. (356 830,92 грн. - 35000,00 грн.). З метою встановлення балансоутримувача зелених насаджень (дерева, яке впало на автомобіль, право користування яким мала [PERSON] ), які розташовані за адресою: [ADDRESS] , представник [PERSON] направляв до Харківської міської ради, Департаменту житлового господарства Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, Спеціалізованого комунального підприємства «Харківзеленбуд» Харківської міської ради, Комунального підприємства «Жилкомсервіс» адвокатські запити, проте встановити балансоутримувача зелених насаджень за вказаною адресою не вдалося можливим. \~ \~ \~ \~Зелені насадження, які знаходяться на вулично-дорожній мережі (тротуарі) та прибудинковій території багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] на балансі будь-якого спеціалізованого підприємства не перебувають. Харківська міська рада не передавала на баланс будь-якого підприємства зелені насадження, які знаходяться на вулично-дорожній мережі (тротуарі) та прибудинковій території багатоквартирного житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Харківська міська рада не визначала на конкурсних засадах балансоутримувачів, відповідальних за утримання зелених насаджень, які знаходяться на вулично-дорожній мережі (тротуарі) та прибудинковій території багатоквартирного житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . У зв`язку з вищевикладеним, Харківська міська рада зобов`язана відшкодувати завдану матеріальну шкоду, оскільки балансоутримувач зелених насаджень, які розташовані за адресою: [ADDRESS] відсутній, Харківська міська рада зелені насадження, які розташовані за адресою: [ADDRESS] на баланс будь-якого підприємства не передавала та не визначала на конкурсних засадах балансоутримувача, відповідальних за утримання об`єктів благоустрою, а саме зелених насаджень, які розташовані за адресою: [ADDRESS] . Харківська міська рада є особою, яка зобов`язана утримувати зелені насадження, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] та є відповідальною за їх утримання, оскільки Харківська міська рада не передавала на баланс будь-яких спеціалізованих підприємств вищевказані зелені насадження, не визначала балансоутримувача відповідних зелених насаджень. За результатами обстеження Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Харківлісозахист», дерево, яке впало 05.09.2019 на автомобіль позивачів є вимираючим та аварійним, підлягало видаленню, вирубуванню, фізіологічний стан дерева є незадовільним та дерево могло бути звалено вітром та зламане буреломом. Відповідачі не вчинили необхідних та своєчасних заходів для належного утримання об`єкта благоустрою, що стало причиною пошкодження майна позивачів. Забезпечуючи організацію благоустрою населених пунктів, місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування мають вчиняти в межах своїх повноважень необхідні дії не лише задля забезпечення охорони зелених насаджень, але і для забезпечення безпеки осіб під час користування об`єктами благоустрою населеного пункту. Таким чином, внаслідок вищезазначеної бездіяльності Харківської міської ради та СКП «Харківзеленбуд» ХМР щодо догляду за зеленими насадженнями, проведення оглядів та своєчасного виявлення та видалення аварійних дерев, 05.09.2019 було пошкоджено транспортний засіб [PERSON] , користувачем якого була [PERSON] , через падіння дерева на автомобіль позивачів, чим заподіяно матеріальної шкоди у розмірі 321 830,92 грн. Внаслідок незаконної бездіяльності Відповідачів, які не забезпечили належний догляд та утримання зелених насаджень і не забезпечили безпеку осіб під час користування об`єктами благоустрою населеного пункту, Позивачам була заподіяна моральна шкода, яка полягає у переживаннях, завданих власнику майна та користувачу майна, у зв`язку з пошкодженням автомобіля, неможливості користування ним, витрат особистого часу, пов`язаних із залученням спеціалістів для оцінки збитків, звернення до правоохоронних органів, що призвело до погіршення якості життя позивачів та звернення до суду. Заподіяну моральну шкоду позивачі оцінюють у розмірі 3 000,00 грн. \~ \~ \~ \~20.05.2021 року представником КП «Жилкомсервіс» подано відзив на позовну заяву з проханням відмовити у задоволенні позовних вимог. Представник відповідача зазначає, що підстави відшкодування майнової шкоди підлягають доказуванню відповідно до загальних засад доказування визначених ЦПК України. Сам по собі факт наявності шкоди ще не породжує обов`язку її компенсації, оскільки необхідно довести наявність всіх складових цивільно-правової відповідальності, при цьому правильно визначивши суб`єкта такої відповідальності. Позивачі не довели обставин зазначених у позові оскільки, до матеріалів позовної заяви не додавалось звернення [PERSON] від 05.09.2019 року до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області; висновок експертного автотоварознавчого дослідження №19361 від 19.2019 року також не може бути належним та допустимим доказом факту заподіяння шкоди, так як предметом дослідження є вищезазначений автомобіль, факт заподіяння шкоди якому на момент проведення дослідження так і не було підтверджено будь-якими документами (доказами), а тому, також є припущеннями позивачів. Додані до позовної заяви фото пошкодженого автомобіля також не можуть бути належними та допустимими доказами у справі, оскільки не містять на собі відомостей про дату, час та місце падіння дерева, д.н.з. пошкодженого автомобіля, а також відсутні будь-які підписи уповноважених осіб або посилань про те, що ці фотоматеріали є додатком до конкретного документа. Таким чином позивачі не довели належними та допустимими доказами факт наявності заподіяної шкоди, як обов`язковий елемент цивільно-правової відповідальності. КП «Жилкомсервіс» не є балансоутримувачем дерева, яке знаходиться на прибудинковій території багатоквартирного житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , тому у КП «Жилкомсервіс» не виникає обов`язку щодо збереження відповідного дерева і належного догляду за ним згідно п.5.5. Правил, а отже і не є суб`єктом, на якого покладено відшкодування завданої Позивачам шкоди. 25.05.2021 року представник Харківської міської ради надав відзив на позовну заяву з проханням відмовити у задоволенні позовних вимоги. Представник відповідача зазначив, що матеріали справи не містять документального підтвердження щодо встановлення конкретного місця пригоди, відсутня схема місця ДТП, відсутні показання свідків, відсутні посилання та докази, що дерево не було спиляно, зрубано, пошкоджено за допомогою третіх осіб, не зазначено стан дерева, відсутній експертний висновок щодо стану дерева. Позивачем не надано схеми розташування дерева відносно будинку по [ADDRESS] , за таких підстав неможливо встановити коло підприємств, установ, організацій відповідальних за утримання елемент благоустрою. Посилання позивача на лісопатологічний аналіз зразків деревини неможливо вважати експертним висновком, оскільки: 1) не можливо встановити зразки якого саме дерева було представлене до аналізу, до відбору зразків не було залучено жодного зі представників відповідачів та комунальних підприємств (позивач на звертався із відповідною заявою, не повідомляв про час та місця відбору зразків), а відтак є сумніви, що зразки, які були представлені до аналізу є саме тим деревом, яке впало на авто; 2) не надано доказів щодо наявності у особи, яка складала відповідні висновки Свідоцтва про присвоєння відповідної кваліфікації експерта, виданого Міністерством юстиції України. Результати лісопатологічного обстеження не можуть бути визнані належним та допустимим доказом у цій справі, оскільки позивачем при відборі зразків не було допущено представників відповідачів по справі та до висновку не надано свідоцтва з експертної діяльності особи, яка проводила відповідний аналіз. Також позивач не звертався до Харківської міської ради, Виконавчого комітету Харківської міської ради з повідомленням щодо проведення огляду транспортного засобу у розумний строк після ДТП, що позбавило можливості відповідача надати свої доводи, міркування, заперечення або зауваження відносно характеру та об`єму пошкоджень автомобіля. Позивачем не доведена протиправна діяльність (бездіяльність відповідача, причинний зв`язок між неправомірними діями і самою шкодою, що унеможливлює покладання на відповідача відшкодування майнової шкоди. Не доведений факт, якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок. Неможливо зробити остаточний висновок, яке саме дерево впало на автомобіль позивача, де воно знаходилось, де знаходився у той час автомобіль, або чи не було пошкодження автомобіля спричинено діями третіх осіб, та чи не було порушень правил дорожнього руху зі сторони позивача, при зупинці транспортного засобу, зокрема пунктом 15.10 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 забороняється стоянка автомобілів на тротуарах. 15.06.2021 року надійшли доповнення до відзиву з зазначенням, що на час падіння дерева спостерігались пориви вітру, які відносяться до небезпечних метеорологічних явищ. У судовому засіданні представник позивачів підтримав позовні вимоги на підставі доводів викладених у позовній заяві, відповіді на відзив та письмових поясненнях, просив задовольнити позовні вимоги. Представники відповідачів заперечували у задоволенні позовних вимог. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступних висновків. За відомостями регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській області автомобіль Kia Sportage з 28.08.2015 року належав [PERSON] , з 16.11.2019 року [PERSON] . За договором купівлі-продажу транспортного засобу від 16.11.2019 року суб`єкт господарювання, що здійснює оптову та/або роздрібну торгівлю транспортними засобами на підставі договору комісії, укладеного з власником транспортного засобу, ТОВ «ТБ Слобожанщина» передає у власність [PERSON] транспортний засіб Kia Sportage державний номерний знак [NUMBER] за ціною 35000 грн. Згідно довідки Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області про результати розгляду матеріалу №36133 від 05.09.2019 року та протоколу огляду місця події встановлено, пошкодження автомобіля за адресою: м.Харків, вул.Данилевська, 8, навколо автомобіля лежать зламані дерева. За висновком експертного автотоварознавчого дослідження №19361, складеного Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім.Засл.проф.М.С.Бокаріуса величина матеріального збитку, спричиненого власнику автомобіля Kia Sportage державний номерний знак [NUMBER] , сприймається у розмірі його ринкової вартості на момент пошкодження в результаті падіння дерева складає 356830,92 грн. Згідно лісопатологічного обстеження, складеного державним спеціалізованим лісозахисним підприємством «Харківлісозахист» начальником відділу діагностики проведено детальне обстеження дерева, що зростає за адресою: [ADDRESS] . За вказаним обстеженням фізіологічний стан дерева незадовільний, обстежене дерево досягло віку стиглості та враховуючи ознаки ослаблення (водяні пагони, розповсюдження грибних захворювань) підлягало видаленню. Дерево можна віднести до IV категорії фізіологічного стану та аварійне через ураження грибними хворобами. Ураження дереворуйнівними грибами зумовлює розвиток стовбурових та комлевих гнилей, що призводить до руйнування механічного каркасу стовбурів, внаслідок цього вони можуть бути звалені вітром або зламані буреломом. Таким чином, дерева з ознакам стовбурової гнилі належать до категорії аварійних, зазначене дерево підлягало вирубуванню. За повідомленням Харківської міської ради від 05.08.2020 року за вих.№6234/9-20 зелені насадження за адресою: м.Харків, вул.Данилевського, 8 на балансі підприємств, які підпорядковані Департаменту житлового господарства не перебувають. За повідомленням управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради житлові будинки по [ADDRESS] належать до об`єктів комунальної власності територіальної громади м.Харкова та перебувають на балансі комунального підприємства «Жилкомсервіс», інформації стосовно балансоутримувача зелених насаджень немає. За повідомленням СКП «Харківзеленбуд» зелені насадження, які знаходяться на вулично-дорожній мережі (тротуарі) та прибудинковій території багатоквартирного житлового будинку за адресою: [ADDRESS] на балансі підприємства не перебувають. За повідомленням КП «Жилкомсервіс» зелені насадження, які знаходяться на вулично-дорожній мережі (тротуарі) та прибудинковій території багатоквартирного житлового будинку за адресою: [ADDRESS] на балансі підприємства не перебувають. За повідомленням юридичного департаменту Харківської міської ради зелені насадження, які знаходяться на вулично-дорожній мережі (тротуарі) та прибудинковій території багатоквартирного житлового будинку за адресою: [ADDRESS] на балансі підприємства не перебувають, у зв`язку з чим будь-які роботи, пов`язані з видаленням та/або обрізкою крони вказаних зелених насаджень, підприємством не проводились. За актом приймання-передачі основних засобів зелених насаджень КП «Жилкомсервіс», зелені насадження у Шевченківському районі м.Харкова не передавались. Згідно довідки Харківського регіонального центру з гідрометереології від 25.05.2021 року 05.09.2019 року в період часу з 19-49 год. по 21-10 год. пориви вітру становили 18 м/с, що відноситься до небезпечних метеорологічних явищ. Статтею 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що благоустрій населених пунктів - комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля; заходи з благоустрою населених пунктів - роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації упорядкування об`єктів благоустрою з урахуванням особливостей їх використання; зелені насадження - деревна, чагарникова, квіткова та трав`яна рослинність природного і штучного походження на визначеній території населеного пункту. Частинами 1, 2 статті 15 зазначено Закону визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів. Балансоутримувача, що здійснюватиме утримання і ремонт об`єкта благоустрою, який перебуває у приватній власності, визначає власник такого об`єкта благоустрою. Підприємство та балансоутримувач забезпечують належне утримання і своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або можуть на конкурсних засадах залучати для цього інші підприємства, установи та організації. Відповідно до п.7 ч.1\~ст.17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»\~громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. Частиною 3\~ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»\~встановлено, що видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.п.2.1,5.1, 5.2, 5.5, 6.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 року №105\~(далі - Правила), балансоутримувач - спеціально уповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування визначають на конкурсних засадах із числа спеціалізованих підприємств, організацій балансоутримувачів об`єктів благоустрою зеленого господарства державної та комунальної власності. Балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об`єкта. Відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів. Балансоутримувачі об`єкта зобов`язані утримувати в належному санітарно-технічному стані об`єкт благоустрою (виконання заходів, затверджених місцевими органами самоврядування); брати участь у роботі комісій з обстеження зелених насаджень. Правилами визначено, зокрема , що несприятливі умови урбанізованого міського середовища призводять до передчасного старіння насаджень і зниження їх життєздатності. Для встановлення ступеня життєздатності деревних рослин балансоутримувачу необхідно провести діагностику стану зелених насаджень і на основі діагностичних ознак планувати агротехніку догляду за зеленими насадженнями. Догляд за деревами і чагарниками здійснюється протягом року. Під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева. Згідно з пп.7 п.«а»\~ст.30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: організація благоустрою населених пунктів; здійснення контролю за станом благоустрою виробничих територій; організація озеленення; охорона зелених насаджень і водойм тощо. Статтею 20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»\~визначено, що організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Відповідно до ч.5\~ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»\~облік зелених насаджень проводиться органами місцевого самоврядування. Як вбачається з матеріалів справи, дерево, за адресою: м.Харків, вул.Данилевського, 8 було розташовано на землі комунальної власності, тобто його власником є територіальна громада міста, оскільки відсутні відомості, що дерево у відповідності до вимог ч.5\~ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»\~перебувало на балансовому обліку, в той час як організація роботи з цього питання проводиться органами місцевого самоврядування, а відтак саме Харківська міська рада є належним відповідачем по справі. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками\~\~експертів; показаннями свідків. При цьому дані докази повинні бути належними та достовірними, як це передбачено ст.\~ст. 77-79 ЦПК України. Факт падіння дерева 05.09.2019 року на автомобіль підтверджується довідкою Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області та протоколом огляду місця події від 05.09.2019 року. Згідно ч. 1 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Частинами 1-3\~статті 102\~ЦПК України\~визначено,\~що \~висновок\~експерта -\~це докладний\~опис проведених\~експертом досліджень,\~зроблені у\~результаті них\~висновки та\~обґрунтовані відповіді\~на питання,\~поставлені експертові,\~складений у\~порядку,\~визначеному законодавством. Предметом\~висновку експерта\~може бути\~дослідження обставин,\~які входять\~до предмета\~доказування та\~встановлення яких\~потребує наявних\~у експерта\~спеціальних знань.\~Предметом висновку\~експерта не\~можуть бути\~питання права. Висновок\~експерта може\~бути підготовлений\~на замовлення\~учасника справи\~або на\~підставі ухвали\~суду про\~призначення експертизи.\~Також,\~ч.1\~ст.103\~ЦПК України\~визначено,\~що суд\~призначає експертизу\~у справі\~за сукупності\~таких умов: 1)\~для з`ясування\~обставин,\~що мають\~значення для\~справи,\~необхідні спеціальні\~знання у\~сфері іншій,\~ніж право,\~без яких\~встановити відповідні\~обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Представником відповідача всупереч вищевказаним вимогам закону не заявлено клопотання про призначення експертизи щодо встановлення причини падіння дерева та встановлення розміру заподіяної матеріальної шкоди та не надано жодного доказу на спростування висновків експертного автотоварознавчого дослідження та результатів лісопатологічного обстеження, а відтак суд приймає за належні, допустимі та достовірні подані докази. Щодо посилань відповідача на порушення правил паркування позивачем суд зазначає, що вказане не знайшло свого підтвердження у ході розгляду справи, оскільки постанов патрульної поліції щодо порушення позивачем правил стоянки матеріали справи не містять, як і не містять даних про наявність відповідних заборонних дорожніх знаків по [ADDRESS] , щодо здійснення паркування автомобілів. Стосовно довідки Харківського регіонального центру з гідрометеорології суд зазначає наступне. Відповідно до п.2 ч.3\~ст.14 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні»\~Торгово-промислова палата України\~засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями субєктів господарської діяльності та фізичних осіб. Згідно ч.1 ст.14-1 Закону Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили). Частиною 2 ст.14-1 Закону встановлено, що форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо. Згідно ДСТУ 3912-99 Синоптична метеорологія. Терміни та визначення основних понять. КД 52.4.3.01-03 Настанова по службі прогнозів та попереджень про небезпечні і стихійні явища погоди - Небезпечні гiдрометеорологiчні явища (НЯ) - явища погоди, які при досягненні певних значень (чи у випадку їхньої появи) можуть порушити виробничу діяльність деяких галузей національної економіки, але за своєю інтенсивністю, тривалістю та районом поширення не досягають критеріїв СГЯ. Стихійні гідрометеорологічні явища (СГЯ) атмосферні явища, які за своєю інтенсивністю, періодом виникнення, тривалістю та площею поширення можуть завдати або завдали значних збитків господарству країни та населенню. Відповідно до ДСТУ 3912-99 Синоптична метеорологія, вітер 18 м/с відноситься до небезпечних метеорологічних явищ та не відноситься до стихійних метеорологічних явищ, а відтак не є обставиною непереборної сили. Відповідачем не надано висновок Торгово-промислової палати в Україні про наяність по справі форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили), що передбачено п.2 ч.3\~ст.14 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні». Зазначені відомості\~спростовують твердження\~відповідача про\~те,\~що падіння\~дерева відбулося\~внаслідок зовнішнього\~стихійного явища,\~оскільки пориви\~вітру швидкістю\~до 18\~м/с\~не можна\~віднести до\~такого природного\~явища.\~Крім того,\~як зазначалося\~вище,\~відповіднодолісопатологічного обстеження, складеного державним спеціалізованим лісозахисним підприємством «Харківлісозахист», фізіологічний стан дерева був незадовільний, обстежене дерево досягло віку стиглості та враховуючи ознаки ослаблення (водяні пагони, розповсюдження грибних захворювань) підлягало видаленню. Дерево можна віднести до IV категорії фізіологічного стану та аварійне через ураження грибними хворобами. Дерево мало ознакам стовбурової гнилі та належало до категорії аварійних, зазначене дерево підлягало вирубуванню. Отже, падіння дерева обумовлено не лише погодними явищами, швидкістю вітру, а в першу чергу його незадовільним фізіологічним станом та аварійністю, що було підставами для його видалення. Відповідно до ч.1\~ст.316 ЦК України\~правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Частиною 1\~ст.321 ЦК України\~визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч.1\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. З роз`яснень, викладених у п. 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди; б) протиправна поведінка заподіювача шкоди; в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача; г) вина. Відповідно до презумпції завдавача шкоди не позивач повинен доводити вину відповідача у заподіянні шкоди, а відповідач має довести відсутність своєї вини. Протиправність бездіяльності відповідача виражається у невизначені балансоутримувача цього зеленого насадження (дерева, яке пошкодило автомобіль). Суд зазначає, що саме на виконавчі органи покладено обов`язок забезпечити належне та безпечне функціонування та експлуатацію зелених насаджень, тощо у спосіб, що унеможливить їх негативний вплив на мешканців міста, їх майна, тощо. У відповідності до ч.2\~ст.23 ЦК України, моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (ч.3\~ст.23 ЦК України). Відповідно до\~ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як роз`яснив Верховний Суд України у постанові пленуму №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Суд вважає, що позивачам спричинено моральні страждання, які полягали у переживаннях, завданих власнику майна та користувачу майна, у зв`язку з пошкодження автомобіля, неможливості користування ним, витраті особистого часу, пов`язаного із залученням спеціалістів для оцінки збитків. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про доведеність та обґрунтованість позовних вимог до Харківської міської ради, при цьому позовні вимоги до Виконавчого комітету Харківської міської ради, Спеціалізованого комунального підприємства «Харківзеленбуд» Харківської міської ради, Комунального підприємства «Жилкомсервіс» не підлягають задоволенню, оскільки останні не є балансоутримувачами дерева, яким пошкодило автомобіль. Частиною 1\~статті 133 ЦПК України\~визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи (пункт 2 частини 3 цієї статті). Відповідно до ч.1,2 ст. 141 Цивільного процесуального України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача документально підтверджена сплачена сума судового збору та вартість проведення експертного дослідження.

Outcome: approved