Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-26 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом про визнання за ними права власності на житловий будинок з господарськими та надвірними спорудами по Ѕ частині за кожною, що знаходиться по [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом (правом представлення) після смерті батька, [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначили, що [INFO] померла їх бабуся - [PERSON] . Вони разом з батьками та бабусею проживали в будинку за адресою : [ADDRESS] . [INFO] помер батько позивачок - [PERSON] , який був сином спадкодавця та спадкоємцем першої черги за законом, проте помер раніше своєї матері. Після смерті спадкодавця родина продовжила спільно проживати з позивачами в вказаному будинку. [INFO] померла мати позивачок , [PERSON] . Окрім позивачів існують треті особи, які могли б звертатися за отриманням спадкового майна, але не скористались своїм правом, а також висловили бажання відмовитися від спадкового майна в користь позивачок. Будинок за адресою: [ADDRESS] був збудований спадкодавцем, вона зазначена у всіх погосподарських книгах як голова будинковолодіння. Свідоцтва про право власності на спірний будинок вона за життя не отримала. Вони є спадкоємцями за законом (правом представлення) після смерті [PERSON] , що підтверджується їх свідоцтвами про народження, та свідоцтвами про смерть їх батьків. Вони завжди проживали та були зареєстровані разом за вищевказаною адресою зі спадкодавцем та своїми батьками, а тому вважаються такими, що фактично спадщину прийняли, однак не оформили своїх спадкових прав, оскільки іншим шляхом аніж через суд таке не є можливим. Позивачі зверталися до приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Львівської області з заявами про прийняття спадщини, однак їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з причини відсутності відомостей та документів , необхідних для вчинення нотаріальної дії. З огляду на зазначене, позивачі змушені звертатися до суду для визнання права власності у порядку спадкування оскільки позбавлені можливості здійснити таке в позасудовому порядку. 22.03.2021 ухвалою Городоцького районного суду Львівської області позов залишено без руху, позивачам надано строк для усунення недоліків. 14 квітня 2021 року провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження. Позивачі у судове засідання не явилися, 27.07.2021 та 08.07.2021 подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Відповідач у справі - представник Городоцької міської ради Львівської області у судове засідання не явився, хоча був належним чином повідомлений про дату час та місце розгляду справи. Заперечень чи відзиву на позов не подав. Треті особи у справі : [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] [PERSON] , у судове засідання не явились, подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності, зазначили, що не заперечують проти визнання за позивачами по Ѕ частині будинку по [ADDRESS] , що на спадкове майно не претендують та просять задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Враховуючи те, що позивачі не заперечили проти ухвалення заочного рішення у справі, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, однак повторно не з`явився на розгляд справи без повідомлення причин, відзиву не подав, тому у відповідності до вимог ст. 280, 281 ЦПК України, суд постановив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, вважає, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Відповідно до ст. ст. 124, 129 Конституції України і ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Судом встановлено, що [INFO] померла бабця позивачів [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.12). Згідно довідки виданої виконкомом Мильчицької сільської ради Городоцького району Львівської області №584, [PERSON] до дня смерті [INFO] проживала та була зареєстрована у [ADDRESS] . Разом з нею за вказаною адресою проживали і були зареєстровані : [PERSON] (померла [INFO] ), [PERSON] (позивачка), [PERSON] , (позивачка), [PERSON] (внук, третя особа), [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] - правнуки (а.с. 47, 14, 16). Батько позивачів, який був сином [PERSON] , [PERSON] помер [INFO] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 17). Мати позивачок [PERSON] померла [INFO] , таке стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 19). Згідно технічного паспорту на будинок за адресою [ADDRESS] , такий збудований 1952 році, та складається з 2х кімнат, коридору, 2х кладових, кухні, загальної площею - 68,3 кв.м., з яких 31,1 кв.м. - житлова, 29,2 кв. м. допоміжна, та 8,0 кв.м. літніх неопалюваних приміщень (а.с. 21-23). З листів приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Львівської області Богаченко О.І. №193/01-16 від 13.11.2020 року та №204/01-16 вбачається, що позивачам [PERSON] та [PERSON] , відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з приналежними до нього спорудами, оскільки відсутні документи, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно (а.с.24-25). Копіями погосподарських книг та будинкової книги стверджується факт володіння та користування спадкодавцем житловим приміщенням з надвірними спорудами за адресою: [ADDRESS] (а.с. 26-45). Згідно довідки виданої Городоцькою Міською радою Львівської області №82 від 07.04.2021 року, будинковолодіння по [ADDRESS] не являється колгоспним двором або його частиною (а.с. 61). Оскільки батько позивачок помер раніше своєї матері (спадкодавця) та був спадкоємцем першої черги за законом, а треті особи не претендують на спадкове майно, про що свідчать їх зави у матеріалах справи (а.с. 73-93), позивачі мають право на спадкування за правом представлення після смерті бабці, яка померла [INFO] . Згідно ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Частиною 5 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. У відповідності до ч.1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, що і було зроблено позивачем. Відповідно до ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину, не позбавляє спадкоємця права на спадщину. За правилами ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно частини статті 13 ЦПК України суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи. Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, має право безпосередньо звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст.16 ЦК України визнання права є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів, що підлягають захисту судом. Згідно норм гл.84 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. На підставі положень ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Частиною 5 ст.1268 ЦК України встановлено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно вимог ч.3 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Оскільки після смерті [PERSON] в склад її спадкового майна входить житловий будинок з господарськими та надвірними спорудами в [ADDRESS] , позивачі є спадкоємцями за правом представлення, які фактично спадщину прийняли, за останніми слід визнати право власності на Ѕ частину спірного будинковолодіння за кожною. Відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішуючи питання судового збору залишає такий за позивачами. На підставі ст.ст.328, 1217, 1218, 1261, 1268-1269 ЦК України,

Outcome: approved