Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-03 00:00:00

Позивачі звернулись до суду із зазначеним позовом до [PERSON], мотивую чи свої вимоги тим, що вони є власниками квартири в пятиквартирному житловому будинку № 36 по вулиці Радянській в місті Фастові, зокрема [PERSON] належить квартира № 8, в тому числі приміщення перукарні, в яку переобладнана одна з кімнат квартири та квартира № 5, яка належить [PERSON] 13 грудня 2012 року сталася пожежа в квартирі № 6, яка належала [PERSON], внаслідок чого в будинку було знищено дах, стеля, пошкодженні або знищенні підлога та простінки, внутрішнє оздоблення квартири, меблі, побутова техніка, домашнє та господарче майно, інші речі тощо. Загальна заподіяна майнова шкода [PERSON] становить 195\~966,00 грн., [PERSON] 75\~206,00 грн. Відповідно до актів, які були складені після пожежі, причиною пожежі стало необережне погодження з вогнем в квартирі [PERSON], але, так як вона загинула під час пожежі, наполягають на тому, що обовязок відшкодування завданої шкоди покладений на її спадкоємця за законом [PERSON] В судовому засіданні позивачі вимоги підтримали, надали пояснення, аналогічні викладеним у позові. Представник відповідача позов не визнав та просив суд відмовити у задоволенні позову. Заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], в тому числі і приміщення перукарні, в яку переобладнана одна з кімнат квартири. (а.с. 85-87). [PERSON] належить квартира [ADDRESS]. 13 грудня 2012 року сталася пожежа в квартирі № 6, яка належала [PERSON], що підтверджуються актом про пожежу від 13.12.2012 року (а.с. 27), відповідно до якого ймовірною причиною пожежі є необережне поводження з вогнем невстановленої особи в квартирі [PERSON] Відповідно до довідки Фастівського РВ ГУ Держтехногенбезпека у Київській області від 26.12.2012 № 497 внаслідок пожежі в будинку № 36 по вулиці Радянській було знищено покриття та перекриття будинку, внутрішнє оздоблення квартири №5, приміщення перукарні, меблі, побутова техніка, носимі речі та домашнє майно (а.с. 24). Відповідно до довідки Фастівського РВ ГУ Держтехногенбезпека у Київській області від 17.12.2012 № 482 внаслідок пожежі в будинку № 36 по вулиці Радянській було знищено покриття та перекриття будинку, внутрішнє оздоблення квартири №8, приміщення перукарні, меблі, побутова техніка, носимі речі та домашнє майно (а.с. 82). З метою відновлення заподіяних пожежею пошкоджень, позивачі звернулися до Фастівського КПМ Білоцерківської філії Державного науково-дослідного та проектно-вишукувального інституту «НДІпроектреконструкції», де були виготовленні кошториси на відновлення та ремонт належних їм приміщень. Так, відповідно до кошторисної документації, складеної на відновлення після пожежі квартири № 5 житлового будинку № 36 по вул. Радянській в місті Фастові Київської області, яка належить [PERSON], вартість відновлення становить 58\~656 грн., а квартири № 8 та перукарні, що належить [PERSON] - 167\~466 грн.(а.с. 28-79). Крім того, відповідно до акта від 17.06.2013 року, складеного комісією у складі голови вуличного комітету та сусідів, в квартирі № 8, яка належить [PERSON] вогнем знищено майно на загальну суму 28\~500 грн. (а.с.80). Відповідно до акта від 15.12.2012 року, складеного комісією у складі голови вуличного комітету та сусідів, в квартирі № 5, що належить [PERSON], вогнем знищено майно на суму 16\~550 грн. (а.с. 51). Таким чином, загальна майнова шкода, заподіяна [PERSON] становить 195\~966,00 грн., заподіяна шкода [PERSON] становить 75\~206,00 грн. За твердженням позивачів, причиною пожежі стало необережне поводження з вогнем власниці квартири № 6 [PERSON], в квартирі якої сталася пожежа, тобто саме на неї позивачі покладають вину у заподіянні їм матеріальної шкоди внаслідок пожежі. По факту пожежі в м. Фастові по вулиці Радянській № 36 було відкрите кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12012100310000270 від 13.12.2012 року, але [PERSON] 13.12.2012 року померла від отриманих при пожежі опіків. 21 лютого 2013 року кримінальне провадження було закрите у звязку з встановленням відсутності подій кримінального правопорушення. (а.с. 19). Звертаючись до суду із заявленими вимогами позивачі виходили з того, що оскільки [PERSON] померла, а відповідач [PERSON] прийняв спадщину після смерті [PERSON], то саме він повинен нести повну матеріальну відповідальність за заподіяну позивачам шкоду. Правовідносини між сторонами є деліктними, оскільки виникли у зв'язку із спричиненням шкоди, а тому регулюються Главою 82 ЦК України. Згідно ч.1 та ч.4 ст.1231 ЦК України, до спадкоємця переходить обов'язок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. Майнова та моральна шкода, яка була завдана спадкодавцем, відшкодовується спадкоємцями у межах вартості рухомого чи нерухомого майна, яке було одержане ними у спадщину. Згідно ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі; розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Частина 1 статті 1216 ЦК України визначає, що спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і припинилися внаслідок його смерті.(ч.1 ст.1219 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.1231 ЦК України до спадкоємця переходить обовязок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв'язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв'язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком. Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 р. № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: dismissed