Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-09 00:00:00

Позивачка [PERSON] в особі представника - адвоката Глущенка В.В. звернулася до суду з зазначеним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] померла її бабуся - [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить 1/3 частка 3-х кімнатної квартири загальною житловою площею 59,19 кв.м., за адресою: [ADDRESS] та однокімнатна квартира загальною площею 29,71 кв.м. за адресою: [ADDRESS] . Інші спадкоємці брат та сестра позивачки - відповідачі у справі спадщину прийняли. До 2014 року позивачка спілкувалась регулярно зі своєю бабусею [PERSON] , час від часу відвідувала її у м. Сумах, а 31 липня 2014 року виїхала до Греції для працевлаштування та постійного проживання, і з того часу з бабусею та відповідачами не спілкувалась. Зв`язки підтримувала лише зі своїм дядьком - [PERSON] , саме від нього їй стало відомо, що її бабуся померла. Після цієї звістки вона негайно прибула до України 06 жовтня 2018 року та звернулась до нотаріуса з приводу оформлення спадщини, їй було відмовлено в оформленні спадкових прав у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Останній день строку, протягом якого вона мала звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини - 06 жовтня 2016 року. Проте відповідно до листа державної прикордонної служби про перетин кордону з 31 липня 2014 року по 28 вересня 2018 року вона перебувала за кордоном. Їй не було відомо про смерть бабусі до 2018 року. Таким чином у період перебігу шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі , який закінчився 06 жовтня 2016 року позивач безперервно знаходилась за кордоном та не знала про смерть бабусі до 2018 року, зазначає що в силу певних труднощів не змогла використати наданий законом строк для прийняття спадщини, оскільки з 31 липня 2014 року по 28 вересня 2018 року вона перебувала за кордоном. Посилаючись на поважність причин, з яких позивачка пропустила строк на прийняття спадщини, просить суд визначити їй, як спадкоємцю додатковий строк у два місці, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми (суддя Грищенко О.В.) від 14 листопада 2019 року відкрите провадження у вказаній справі, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання 28 січня 2020 року о 10 год. 30 хв. 23 грудня 2019 року від представника відповідача [PERSON] - адвоката Гончаренко Г.П. надійшов відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти позовної заяви, зазначивши, що позивачка знала про смерть своєї бабусі, оскільки [PERSON] особисто телефонувала [PERSON] , перебуваючи за кордоном, а саме тому позивачі було відомо про смерть бабусі , окрім цього [PERSON] будучи достовірно впевненою, що позивачка знехтувала приїздом до України вступила у спадщину самостійно та отримала у власність Ѕ частину квартири, яку 25 листопада 2019 року подарувала за договором дарування [PERSON] 28 січня 2020 року протокольною ухвалою суду [PERSON] було залучено до участі у справі у якості третьої особи, підготовче судове засідання було відкладено на 22 квітня 2020 року на 10-40 год. 22 квітня 2020 року ухвалою Зарічного районного суду м. Суми закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 17 червня 2020 року на 10-30 год. 17 червня 2020 року протокольною ухвалою суду розгляд справи було відкладено на 26 серпня 2020 року на 13-10 год. у зв`язку з неявкою учасників процесу та письмовим клопотанням адвоката Гончаренко Г.П. про відкладення розгляду справи. Згідно розпорядження Зарічного районного суду м. Суми від 02 липня 2020 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку з тим, що суддя Грищенко О.В. звільнена у зв`язку з поданням заяви про відставку, вказана справа передана у провадження судді Сидоренко А.П. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 24 липня 2020 року дана справа прийнята до розгляду суддею Сидоренко А.П., призначено до судового розгляду на 03 листопада 2020 року на 15-00 год. В зазначене судове засідання з`явилися представник позивачки Глущенко В.В. , відповідачка [PERSON] та її представник [PERSON] та третя особа [PERSON] . Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час і місце судового розгляду повідомлені належним чином. В судовому засіданні представник позивачки Глущенко В. В. позовні вимоги підтримав, зазначив, що на даний час позивачка знаходиться у Греції. Вона дійсно перебувала за кордоном з 31 липня 2014 року по 28 вересня 2018 року, з бабусею не спілкувалась через відсутність у неї мобільного телефону, а з відповідачами по справі у неї не було близьких стосунків. Причиною звернення до суду з позовом через рік після відмови нотаріуса в оформленні спадкових прав стало те, що [PERSON] вийшла заміж та займалась оформленням документів з цього приводу. На момент відкриття спадщини нотаріус не з`ясував коло спадкоємців, та не подав оголошення у пресі про відкриття спадщини. Відповідачка [PERSON] , яка була допитана у судовому засіданні у якості свідка, пояснила, що є донькою сина померлої [PERSON] - [PERSON] . Їй відомо що інший онук - [PERSON] зв`язувався з позивачкою в момент смерті бабусі та просив надати матеріальну допомогу, однак вона йому відмовила, а через пару місяців після подання документів до нотаріальної контори [PERSON] зателефонувала їй та повідомила, що вона не має права на спадщину, оскільки взагалі не є донькою [PERSON] . Восени 2018 року позивачка приїхала в Україну, під час зустрічі вона сказала [PERSON] про те, що остання не може бути спадкоємицею майна після смерті бабусі. Окрім цього [PERSON] зазначила, що бабуся мала при собі мобільний телефон, та проживала разом зі своїм онуком - [PERSON] в м. Сумах. Зазначила що у неї та [PERSON] спільний батько - [PERSON] , який був сином померлої [PERSON] ,однак позивачка ніколи не вважала її за сестру, і говорила, що вона не є дочкою [PERSON] . Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні заперечила проти позовних вимог, зазначивши, що перебування за кордоном на момент відкриття спадщини не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, в поясненнях позивача маються суперечності, докази поважності пропуску строку нею не надано. Третя особа [PERSON] заперечив проти задоволення позову, оскільки вважає вимоги необгрунтовані, квартира. Суд,заслухавши думку учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, свідка, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Частина 3 ст. 12 ЦПК України встановлює обов`язок кожної сторони довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Також згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження [PERSON] народилася [INFO] . Їі батьками зазначені: батько: [PERSON] , мати - [PERSON] . Свідоцтво видано 03 квітня 2013 року Зарічним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Сумського міського управління юстиції, про що складено актовий запис № 2314 (а.с. 11). [PERSON] є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження виданого 16 січня 1961 року (а.с.13). Відповідно до копії свідоцтва про смерть [PERSON] помер [INFO] (а.с.12). Відповідно до копії свідоцтва про смерть [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.76). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 10). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все належне їй майно. 03 жовтня 2016 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до Третьої Сумської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.75), та отримали свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.74-103). 06 квітня 2016 року позивачка усно зверталась до нотаріальної контори на що її 26 жовтня 2018 року державним нотаріусом Сумської міської державної нотаріальної контори було сповіщено про те, що вона звернулась до нотаріуса після спливу шести місяців після відкриття спадщини після померлої [PERSON] , та рекомендовано звернутись до суду з заявою про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 94). Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що є рідним дядьком позивачки [PERSON] , мати якої є його рідною сестрою. У 2018 році він повернувся з Польщі до України і у серпні 2018 року їздив у м.Суми. Після повернення у м.Суми він зустрів знайомого [PERSON] - [PERSON] який повідомив, що бабуся позивачки померла, він повідомив про це позивачку, яка була засмучена та приїхала якомога раніше. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, [PERSON] в обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилалася на те, що вона протягом тривалого часу, а саме з 31 липня 2014 року перебувала за межами території України і не знала про відкриття спадщини. З довідки наданої Начальником Головного центру обробки спеціальної інформації [PERSON] перетинала державний кордон України, зокрема 20 липня 2014 року у пункті пропуску Львів (в`їзд) , 31 липня 2014 року у пункті пропуску Львів (виїзд), 28 вересня 2018 року у пункті пропуску Порубне ( в`їзд), 06 жовтня 2018 року у пункті пропуску Юнаківка (виїзд), 07 жовтня 2018 року Юнаківка (в`їзд) (а.с. 22). Аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає що позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку про прийняття спадщини, а її тривале перебування за кордоном не свідчить про поважність причини пропуску такого строку. При цьому необізнаність позивач про смерть спадкодавця також не може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки сама по собі ця обставина, без встановлення інших об`єктивних обставин, не свідчить про поважність пропуску спадкоємцем цього строку. Наведена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 639/5758/17, висновки якої щодо застосування норм права відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Крім того, із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивач звернулася лише у жовтні 2019 році, майже через рік після її повернення в Україну, що є досить тривалим проміжком часу. Пунктом 3.11.3 Положення про порядок вчинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року № 142/5/310, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини. Позивачка не була позбавлена можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до посольства України в Греції, яке виконує консульські функції або подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового зв`язку, що передбачено пунктом 3.5 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 , тобто доказів, які б свідчили про перешкоди для подання такої заяви, позивачем не надано. За таких обставин у задоволенні позовних вимог [PERSON] необхідно відмовити.

Outcome: dismissed