Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-09 00:00:00

позивачі звернулись до суду з первісним позовом у якому просять визнати за ними право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] по 1/6 частини квартири [ADDRESS] . В обґрунтування позову покликаються на те, що є дочками померлого [PERSON] . Разом із його дружиною відносяться до першої черги спадкоємців за законом. Нотаріальною конторою відмовлено у видачі свідоцтв у зв`язку і відсутністю в позивачів оригіналів правовстановлюючих документів на спірну квартиру, як спадкове майно. У відповідності до ст. ст. 328, 1216, 1218, 1222 ЦК України просять позов задовольнити. Відповідачем за первісним позовом подано до суду зустрічну позовну заяву до позивачів за первісним позовом у якому просить визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на 4/6 частини квартири [ADDRESS] . В обґрунтування зустрічного позову покликається на те, що спірна квартира належала на праві спільної сумісної власності подружжю [PERSON] та [PERSON] . Померла є матір`ю позивача за зустрічним позовом. Після її смерті відкрилась спадщина на частину спірної квартири. Нотаріальна контора відмовила у видачі свідоцтва через наявність спору щодо спадкового майна. У зв`язку з наведеним просить зустрічний позов задовольнити. 05 жовтня 2018 року у справі проведено автоматизований розподіл між суддями. Головуючим суддею визначено Васильченка О. В. 29 квітня 2021 року у справі проведено повторний автоматизований розподіл справи між суддями. Головуючим суддею визначено Якимець О. І. 20 грудня 2018 року ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. 23 вересня 2019 року ухвалою суду у порядку забезпечення позову накладено арешт на 2/6 частини спірної квартири. 05 травня 2021 року ухвалою суду справу прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження. 07 липня 2021 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті за правилами загального позовного провадження. 10 вересня 2021 року позивачами за первісним позовом подано до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності. Позовні вимоги підтримують повністю. Визнають зустрічну позовну заяву з підстав викладених у ній. Просять скасувати заходи забезпечення позову накладені ухвалою суду від 23 вересня 2019 року. 10 вересня 2021 року відповідач за первісним позовом повністю визнав позовні вимоги та просить такі задовольнити. Підтримав вимоги за зустрічною позовною заявою та просить такі задовольнити. Просить скасувати заходи забезпечення позову. У судове засідання учасники справи не з`явились, хоча належним чином повідомлялись про дату, час та місце цього засідання, а тому з урахування поданих заяв, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності осіб, що не з`явились. Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи та спадкових справ, з`ясувавши дійсні обставини справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до наступного. [PERSON] та [PERSON] перебували у шлюбних відносинах з 20 жовтня 2001 року, що підтверджено копією свідоцтва про одруження /спадкова справа № 227/18, арк. спр. 9/. За час перебування у шлюбних відносинах подружжям придбано квартиру [ADDRESS] . Право власності на майно зареєстровано на [PERSON] , що підтверджено договором купівлі-продажу квартири від 25 вересня 2002 року. [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , що підтверджено копією свідоцтва про смерть [NUMBER] . [PERSON] був батьком позивачів за первісним позовом. [PERSON] була матір`ю відповідача за первісним позовом. Дані обставини підтверджено свідоцтвами про народження сторін, які містяться у матеріалах справи. Таким чином, у сторін за первісним та зустрічним позовами виникло право на спадкування за законом у відповідності до ст. 1265 ЦК України. Після смерті зазначених вище осіб відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме квартиру [ADDRESS] . Дані обставини підтверджено копіями спадкових справ після смерті [PERSON] № 227/18 та після смерті [PERSON] № 576/20, заведеними Чотирнадцятою Київської державної нотаріальною конторою, які містяться у матеріалах справи. Постановами Чотирнадцятої Київської державної нотаріальною конторою від 28 серпня 2018 року та 04 вересня 2018 року відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на квартиру [PERSON] та [PERSON] відповідно, у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на спірну квартиру. Постановою Чотирнадцятої Київської державної нотаріальною конторою від 30 липня 2021 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] на спірну квартиру, у зв`язку із наявністю спору щодо цього спадкового майна. Будь-яких інших спадкоємців, які б бажали прийняти спадщину після смерті [PERSON] та [PERSON] із матеріалів спадкових справ № 227/18 та № 576/20, суд не встановив. Таким чином, право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту у судовому порядку. Згідно з ч. 4 ст. 206 Цивільного процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Так, ч. 1 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України, Кодекс) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст. 1217 цього Кодексу спадкування здійснюється за заповітом або законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Відповідно до ч. 1 ст. 391 цього Кодексу власник майна може пред`явити позов власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно з абз. 3 ч. 2 ст. 331 Цивільного кодексу України якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Відповідно до ч. 3 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право на нерухоме майно, які підлягають державні реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Таким чином, суд прийшов до переконання, що первісний та зустрічний позови необхідно задовольнити повністю, адже такі визнані сторони у справі, інших спадкоємців після смерті [PERSON] та [PERSON] суд не встановив, право власності на спірну квартиру підтверджено належними доказами, які містяться у матеріалах справи, а відтак суд прийшов до висновку, що позови підлягають задоволенню повністю шляхом визнання права власності у порядку спадкування за законом на квартиру [ADDRESS] по 1/6 частини за [PERSON] та [PERSON] та 4/6 частини за [PERSON] . Щодо заяв сторін про скасування заходів забезпечення позову, суд прийшов до наступного. Відповідно до ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 23 вересня 2019 року у справі № 758/13051/18 забезпечено позов шляхом накладення арешту на 2/6 частини спірної квартири. Ухвала набрала законної сили. Враховуючи наведене вище, суд прийшов до переконання про те, що оскільки сторонами первісний і зустрічний позову визнаються повністю, будь-яких заперечень щодо скасування заходів забезпечення позовну не подано, а навпаки сторони просять їх скасувати, а тому суд прийшов до висновку про те, що заяви про скасування заходів забезпечення первісного позову підставні, а відтак необхідно скасувати арешт, який накладений на 2/6 спірної кватири ухвалою суду від 23 вересня 2019 року, а заяви задовольнити.

Outcome: approved