Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-01 00:00:00

Позивачі звернулись до суду з позовом та просять зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди у спілкуванні діда [PERSON] та баби [PERSON] із своїми онуками [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , визначити спосіб їх участі у вихованні своїх онуків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] наступним чином: систематичні побачення з онуками щотижня без присутності матері у громадських місцях, місцях розваг та відпочинку та за місцем проживання діда й баби; першу п`ятницю кожного місяця з 13.00 год. до 18.30 год. з поверненням дітей за місцем постійного проживання; другу суботу кожного місяця з 10.00 год. до 15.30 год. з поверненням дітей за місцем постійного проживання; кожну третю неділю місяця з 13.00 год. до 18.30 год. з поверненням дітей за місцем постійного проживання; кожен четвертий вівторок місяця з 12.00 год до 17.30 год. з поверненням дітей за місцем постійного проживання; щомісячно, в останню п`ятницю місяця спілкування діда й баби з онуками з 17.00 год. пятниці до 12.00 наступного дня суботи з правом ночівлі у діда й баби за їх місцем проживання; в літні місяці щороку не менше 5 (п`яти) днів, а саме перших 5- ти днів будь - якого літнього місяця перебування онуків з дідом та бабою за місцем їх проживання. Інші дні за домовленістю з батьками. При наявності телефонного (відеозв`язку) можливість спілкування діда й баби не рідше одного разу на три дні, не порушуючи звичайного графіку дітей. Свої вимоги обґрунтовують тим, що з самого народження онуків, дідусь та бабуся ( [PERSON] та [PERSON] ) піклувались про них, всебічно брали участь у їх вихованні, діти майже щодня бачились з ними, проводили час, бавилися та часто ночували у будинку дідуся і бабусі. Глибокий родинний зв`язок з онуками, сповнений любові та турботи тривав до кінця жовтня 2019 року. Після того, як відповідачка дізналася що її чоловік [PERSON] подав в суд на розлучення, вона протиправно, всупереч волі самих дітей забрала [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] та поїхала до м. Чернігова до своїх батьків та повністю ізолювала онуків від дідуся і бабусі, а також від батька дітей. Відповідачка чинить перешкоди у будь - якому контакті дітей з дідусем та бабусею.Таким чином, наразі на час виникнення спору, онуки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] фактично проживають з відповідачем [PERSON] за її місцем реєстрації, а саме: [ADDRESS] , яка всіляко чинить перешкоди у спілкуванні з дітьми не тільки дідусю та бабусі, але і батьку дітей, у зв`язку з чим вимушені звернутися до суду з даним позовом. В судовому засіданні позивачі та їх представник позов підтримали та наполягали на його задоволенні, відповідачка в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась в установленому законом порядку. Заслухавши пояснення та дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є подружжям та батьками [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] № [NUMBER] виданого Ленінським райвиконкомом м. Києва 24.01.1990 р. З 22 вересня 2012 року по 08 квітня 2020 року син позивачів - [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачкою [PERSON] , про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції м. Києва видано свідоцтво про шлюб від 22.09.2012 р., актовий запис № 761. Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 08.04.2020 р. за позовом [PERSON] шлюб між ним та [PERSON] розірвано. За час шлюбу [PERSON] та [PERSON] в подружжя народилося троє дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . З матеріалів справи вбачається, що дідусь та бабуся ( [PERSON] та [PERSON] ) піклувались про онуків, брали участь у їх вихованні, надавали матеріальну допомогу. На даний час відповідачка чинить перешкоди позивачам у спілкуванні з їх онуками. Відповідно до характеристик ст. дільничного інспектора Голосіївського УП ГУНП у м. Києві від 21.04.2020 р. громадянка [PERSON] та громадянин [PERSON] зарекомендували себе позитивно, алкоголь та наркотичні речовини не вживають, громадський порядок не порушують. Від мешканців будинку та інших громадян скарг на поведінку та спосіб життя гр. [PERSON] та гр. [PERSON] не надходило. Гатненською сільською радою 22.04.2020 р. (за місцем проживання позивачів) також надано позитивну характеристику відносно [PERSON] та гр. [PERSON] , зазначено що жодних скарг на них не надходило. Відповідно до свідоцтва про право власності на будинок від 15.11.2013 р. [PERSON] має у спільній власності зі своїм чоловіком будинок площею 299,3 кв.м. разом із присадибною ділянкою, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до акту обстеження умов проживання від 12.03.2020 р. (за місцем проживання дідуся і бабусі - [ADDRESS] ) складеному спеціалістами відділу з питань захисту прав дітей, сім`ї Києво - Святошинської районної державної адміністрації Київської області зазначено: «умови проживання хороші, в будинку 6 житлових кімнат, ванна, душева кімнати, 2 санвузли, кухня - столова, гостинна кімната. Для дітей відведено 3 кімнати, місця для сну та відпочинку. Стосунки між батьками [PERSON] та [PERSON] є напруженими. Існує спір щодо визначення місця проживання дітей». Відповідно до ст. 257 Сімейного кодексу України баба, дід, прабаба, прадід, мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Згідно ст. 263 Сімейного кодексу України, спір щодо участі баби діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 Сімейного кодексу України. Відповідно до ч.2 ст. 159 Сімейного кодексу України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Відповідно до ч.8 ст. 7 Сімейного кодексу України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Відповідно до постанови Верховного Суду від 28.02.2018 р. баба, дід, прабаба, прадід також мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні, а у випадку створення перешкод, - на звернення до суду з позовом про їх усунення (ВС/КЦС,справа № 658/4895/14-ц,28.02.18). Враховуючи викладене вище, суд вважає за необхідне зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди у спілкуванні діда [PERSON] та баби [PERSON] з онуками [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , визначити спосіб участі діда та баби у спілкуванні з онуками наступним чином: систематичні побачення з онуками під час приїзду діда та баби у місто Чернігів без присутності матері у громадських місцях, місцях розваг та відпочинку чи за місцем проживання дітей протягом трьох годин. При цьому, дід або баба за добу попереджають матір дітей про час приїзду шляхом направлення їй смс-повідомлення. Спілкування має відбуватись за бажанням дітей, з урахуванням стану їх здоров`я, режиму дня та харчування для дітей відповідного віку. Таким чином, позов підлягає частковому задоволенню.

Outcome: partial