Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-29 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулась в суд з позовом до відповідачки [PERSON] про стягнення 15'524 грн. матеріальної шкоди та 15'000 грн. моральної. В обґрунтування вказаних вимог зазначає, що вона проживає у квартирі [ADDRESS]. 01 серпня 2013 року її помешкання було затоплено сусідами звершу із квартири [ADDRESS]. Там проживає сім'я [PERSON] Внаслідок таких дій останньої, позивачкою було виявлено, що у її кухні затоплено стелю, стіни, кухонний гарнітур, замочено дверну коробку; в коридорі затоплено стелю, шафу купе, підлогу; у ванній затоплено стелю, стіни, підлогу; у кімнаті частково затоплені стеля і стіна. Відновлювальний ремонт її квартири становить 15'524 грн. Окрім цього, позивачка зазначає, що внаслідок неправомірних діянь відповідачки їй заподіяно моральних страждань, котрі полягають у постійній нервовій та психологічній напрузі, що вплинуло на її відносити в сім'ї та на роботі. Затоплення створює дискомфорт та порушує спокій її сім'ї, порушує настрій, що призводить до психологічних переживань. Розмір таких страждань [PERSON] оцінює у 15'000 грн. і вважає за необхідне відшкодувати їх за рахунок [PERSON] 13 лютого 2014 року [PERSON] уточнила позовні вимоги і просила стягнути з [PERSON] та [PERSON] 15'524 грн. матеріальної шкоди, спричиненої затопленням її квартири, та 30'000 грн. моральної шкоди. У судовому засіданні позивачка та її представник - адвокат Петровець Л.Р. уточнені позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити з мотивів, викладених у первинній та уточненій позовних заявах. [PERSON] та її представник [PERSON] у судовому засіданні проти задоволення вимог [PERSON] заперечили і вказали, що вона не має жодного відношення до квартири [ADDRESS], там не зареєстрована та не проживає, а тому відшкодовувати зазначених позивачкою витрат вона не повинна. Натомість [PERSON] заявила зустрічний позов до [PERSON] в якому просить стягнути з неї 5'000 грн. моральної шкоди. В обґрунтування цих вимог вказує, що позивачка у своєму позові зазначила про неодноразові факти затоплення її квартири через халатне ставлення до користування кранами водопостачання сімє'ю [PERSON] Такі твердження [PERSON] принижують честь та гідність сім'ї відповідачки, дискредитують її в очах оточуючих. За рахунок заявлення [PERSON] масштабних позовних вимог у сім'ї [PERSON] створилась не здорова ситуація за якої її чоловік, син та невістка перебувають у пригніченому стані. У судове засідання відповідач [PERSON] не з'явився, не повідомивши про причини таких дій та не надіславшина адресу суду заяви про розгляд справи за його відсутності, тому, на підставі ч. 2 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), дану неявку суд розцінює як таку, що допущена без поважних причин і вважає, що розгляд справи слід провести без участі останнього, на підставі наявних доказів. При цьому суд бере до уваги його пояснення, надані у попередніх судових засідання, в яких він зазначав, що вважає позовні вимоги [PERSON] безпідставними. Суд, заслухавши думки учасників судового розгляду, всесторонньо, повно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, прийшов до переконання, що позов [PERSON] слід задовольнити частково, а у задоволенні позову [PERSON] відмовити з огляду на таке. [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS], що стверджується фотокопією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 13727799 від 28 лютого 2007 року. Як вбачається з акту комісії в складі представника міськтеплокомуненерго майстра ТР-2 Король М.М., майстрів дільниць ПП «Наш дім» [PERSON] і [PERSON], 01 серпня 2013 року ними обстежено квартиру [ADDRESS] та виявлено, факт її затоплення через не перекритий водорозбірний кран у квартирі [ADDRESS], в результаті чого: · в кухні затоплено стелю, стіни, кухонний гарнітур, замочену дверну коробку, в світильнику була вода; · в коридорі затоплено стелю, шафу купе, підлогу; · у ванній затоплено стелю, стіни, підлогу, в світильнику була вода; · в кімнаті частково затоплена стеля і стіна. · Вказані у акті обставини підтверджуюся, даними у судовому засіданні, показаннями свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Відповідно до висновку експерта-будівельника [PERSON] вартість нанесених [PERSON] збитків становить 15'524 грн. За проведення даного дослідження позивачказаплатила1'000 грн., що стверджується п. 2.1 та п. 2.2. договору на проведення незалежної оцінки майна від 01 листопада 2013 року. 23 грудня 2013 року на запит суду, директор ПП «Наш дім» надав відповідь № 492 з якої вбачається, що квартира [ADDRESS] має статус гуртожитку з 1990 року, а основним квартиронаймачем з 29 січня 1991 року була гр. [PERSON], яка померла і виписана 16 квітня 2004 року. З 28 листопада 2003 року і по теперішній час у вищезгаданій квартирі зареєстрований гр. [PERSON], [INFO]. Відповідно до ст. 383 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), власник житла повинен використовувати, утримувати у належному санітарному та технічному стані, утримуватись від руйнування, вживати заходи, щодо запобігання аварій квартирного обладнання. Згідно з вимогами ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. (ч. 1 ст. 1166 ЦК України) Статтею 1192 ЦК України встановлено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За даних обставин має місце порушення прав позивачкиз вини [PERSON], що полягає у пошкодженні її майна, шляхом допущення затоплення квартири де вона проживає. Такі порушені права [PERSON] підлягають захисту, а тому з останнього слід стягнути суму грошових коштів, що дорівнюють заподіяній позивачцімайновій шкоді згідно з вказаним вище висновком експерта. Також до відшкодування [PERSON] підлягає вартість вказаного висновку експерта, котру вона оплатила, згідно договору від 01 листопада 2013 року. Окрім цього позивачка стверджує, що їй була заподіяна моральна шкода, котра оцінена нею у 30'000 грн. і остання полягала у незручностях, що зазнала вона та її сім'я у зв'язку з затопленням квартири, емоційними і моральними стражданнями. Судом встановлено, що позивачцідійсно була заподіяна матеріальна шкода, що супроводжувалась моральними стражданнями і в її користь слід стягнути моральну шкоду. При визначенні суми моральної шкоди, суд бере до уваги те, що позивачка належним чином необґрунтувалаїї величини у грошовому еквіваленті та не підтвердилаце доказово, а лише декларативно зазначиласуму. Таким чином, виходячи з принципів розумності та справедливості суд вважає, що у даній частині позовні вимоги підлягають до часткового задоволення шляхом стягнення з [PERSON] в користь позивачкиморальної шкоди в розмірі 2'000 грн. Вимоги [PERSON] до [PERSON] задоволенню не підлягають, оскільки позивачкою не доведено факту порушення відповідачкою її прав. Окрім цього, як вбачається з довідки № 3660 від 09 грудня 2013 року, виданої за підписом директора, паспортиста і бухгалтера ТзОВ «Коменерго-Тернопіль 3», [PERSON] із 22 серпня 1980 року по даний час зареєстрована по [ADDRESS]. Частиною 1 статті 88 ЦПК України встановлено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Відповідно до вимог ч. 1 та п. 6 ч. 3 ст. 97 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача. При зверненні до суду позивачка оплатила 414,7 грн. судового збору, що підтверджується квитанціями № 106 від 04 вересня 2013 року та № 104 від 04 вересня 2013 року. Однак, враховуючи збільшення позовних вимог, [PERSON] повинна була оплатити 458,8 грн. (229,4 грн. за вимогу про стягнення майнової шкоди та 229,4 грн. за вимогу про стягнення моральної шкоди). Отже, враховуючи, що її позовні вимоги були частково задоволені, позивачці слід компенсувати за рахунок [PERSON] понесені нею витрати на сплату судового збору, тобто 414,7 грн., а недоплачену нею суму - 44,1 (458,8 - 414,7 = 44,1) грн. стягнути з відповідача в користь державного бюджету. Також, згідно з квитанцією до прибуткового касового ордера № 52 від 21 січня 2015 року, [PERSON] затратила 29 грн. на подання оголошення в пресі для повідомлення відповідача про дату час та місце розгляду справи. Ці кошти також підлягають компенсації за рахунок [PERSON] Щодо зустрічних позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про захист честі і гідності та стягнення моральної шкоди, то тут суд вважає за необхідне зазначити таке. У пункті 4 своєї Постанови № 1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» Пленуму Верховного Суду України роз'яснив, що чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об'єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків. Частинами 1, 2 та 3 ст. 23 ЦПК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Всупереч даній вимозі закону [PERSON] не довела факту приниження її честі і гідності, що супроводжувалось би моральними стражданнями. З наданих до зустрічної позовної заяви фотокопій медичної картки амбулаторного хворого від 25 лютого 2014 року та довідки Тернопільської комунальної міської лікарні № 2 від 07 листопада 2013 року вбачається лише те, що у відповідачка проходила медичний огляд, а її невістка - [PERSON], перебуває на 12 тижні вагітності. Однак це жодним чином доводить факту приниження її честі і гідності та заподіяння моральних страждань, тому ці її вимоги слід залишити без задоволення.

Outcome: partial