Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-10 00:00:00

\~Позивачі звернулись до суду із позовом, в якому з уточненням просять стягнути з відповідача 10\~824 грн. матеріальної\~ шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування покликаються на те, що їм на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS]. Мотивують позов тим, що 15 травня 2015 р. внаслідок прориву батареї, розташованої у квартирі поверхом вище квартирі [ADDRESS], мало місце залиття квартири позивачів. Причиною прориву батареї став високий тиск, який був створений для випробовування теплових мереж, через невиконання відповідачем попередження при гідравлічних випробовуваннях нещільно закрита запірна арматура на вузлі вводу теплоносія в будинок. В результаті залиття позивачам завдано матеріальної шкоди, оскільки дві кімнати, кухня та коридор було залито водою, розмір якої становить 10\~824 грн. Позивачі у останнє судове засідання не зявилися; подали суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримують. Представник відповідача у судове засідання не зявилася; подала суду заяву про розгляд справи у відсутності представника відповідача, позовні вимоги визнає, не заперечує проти ухвалення рішення, оскільки дійшли згоди щодо відшкодування шкоди. Третя особа [PERSON] у судове засідання не зявилася; подала суду заяву про розгляд справи без її участі, врахувавши подані нею заперечення щодо відсутності її вини у залитті квартири позивачів, наявні в матеріалах справи. Третя особа [PERSON] до суду не зявився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, а тому суд вважає за можливе розглядати справу у його відсутності. Представник третьої особи ЛМКП «Львівтеплоенерго» у судове засідання не зявилася, подала заяву про розгляд справи у відсутності представника третьої особи. Згідно з ч.2 ст.197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи та зясувавши дійсні обставини справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Відповідно до ч.3 ст.10, ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, з врахуванням положень ст.ст.57-59 ЦПК України. Згідно із витягами про реєстрацію права власності на нерухоме майно, позивачі [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS]. Даний будинок перебуває на обслуговуванні відповідача ЖБК №188 та згідно із вимогами Закону України «Про житлово-комунальні послуги» є виконавцем з надання житлово-комунальних послуг для мешканцям даного будинку. Правовідносини, що склалися між ЖБК №188 (надавачем послуг) та власниками квартир в такому будинку, як споживачами послуг, здійснюються на договірних засадах безвідносно до того чи укладався між ними відповідний договір, оскільки само по собі надання таких послуг може випливати із фактичних договірних відносин. Правову позицію з цього приводу висловлено Верховним Судом України у постанові під час розгляду справи № 6-59цс13 від 30 жовтня 2013 р. ЗакономУкраїни «Про житлово-комунальні послуги» визначено основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов'язки. Виходячи з його положень, житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Даним законом також передбачено права та обовязки таких учасників у сфері житлово-комунальних послуг як споживач, виконавець та балансоутримувач. Споживач, зокрема, має право (ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»): - одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; - на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Виконавець, зокрема, зобов'язаний (ст.21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»): - забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; - здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; - своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; - утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; - своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Балансоутримувач, зокрема, зобов'язаний (ст.24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»: утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Судом встановлено, що 15 травня 2015 р. відбулось залиття квартири позивачів №41 по вул.Кос-Анатольського, 14 у м.Львові, а саме пошкоджено дві кімнати, кухню, коридор. Відповідно до довідки, виданої начальником Сихівського району теплових мереж, 15 травня 2015 р. проводилось гідравлічне випробування квартальних теплових мереж від ЦТП №13 тиском до 16 кгс/см? відповідно до діючих норм, про що було повідомлено голову ЖБК №188. Під час випробування при тиску 7,2 кгс/см? відбулося різке падіння тиску та в квартирі [ADDRESS] відбувся прорив нагрівального приладу з причини невиконання пунктів попередження нещільно закрита запірна арматура на вузлі вводу теплоносія в цей будинок. (а.с.32, 94) Довідка та попередження наявні в матеріалах справи. Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи №052/15, складеного судовим експертом ТзОВ «ГАЛ-СВІТ» 25 листопада 2015 р., залиття відбулося з квартири, що розташована поверхом вище квартири №45 (квартира третіх осіб [PERSON] та [PERSON]Я.) з підстав прориву у ній батареї (нагрівального приладу) внаслідок високого тиску, що був створений для випробовування теплових мереж та наявної внутрішньої тріщини прокладки між ребрами батареї, яка під дією високого тиску поширилась на всю її ширину. (а.с.103-114) Інші докази, наявні в матеріалах справи, узгоджуються з даним висновком. З висновку експертного оціночно-будівельного дослідження №16/05-15я, складеного 19 травня 2015 р., вбачається, що вартість відновлювального ремонту, необхідного для ліквідування наслідків залиття приміщення квартири [ADDRESS], становить 9624 грн. .(а.с.5-12) Розмір завданої шкоди відповідачем не оспорюється. Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Аналізуючи встановлені обставини справи, які не оспорюються сторонами, суд приходить до висновку, що учасником відносин у сфері житлово-комунальних послуг ЖБК №188 неналежним чином виконано покладені на нього зобовязання щодо надання послуг утримання будинків і споруд, зокрема, з його вини стався прорив батареї з причини невиконання пунктів попередження нещільно закрита запірна арматура на вузлі вводу теплоносія в цей будинок. Вказане призвело до порушення прав позивачів як споживачів даних послуг, що в свою чергу є підставою для відшкодування шкоди. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до переконання, що позовна вимога про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття помешкання позивачів підставна та обґрунтована, ґрунтуються на належних та допустимих доказах, обставинах, за яких мало місце залиття, розмір заподіяння шкоди внаслідок залиття, особи, яка відповідальна за залиття, представник якої згідно з поданою заявою позов визнав, а відтак таку позовну вимогу слід задовольнити у повному обсязі - 9624 грн. Витрати за проведення експертного дослідження завданої шкоди у розмірі 1200 грн. в розумінні ст.22 ЦК України є збитками, понесеними позивачем у результаті порушення його цивільного права, які підлягають стягненню на користь [PERSON] (а.с.13) Вирішуючи розподіл судових витрат, суд приходить до наступного. Згідно з ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Позивачем [PERSON] при зверненні до суду із позовною заявою сплачено судовий збір у розмірі 243,60 грн., що підтверджено квитанцією, наявною у матеріалах справи, що і підлягає стягненню з відповідача. (а.с.1) Відповідно до ст.ст.16, 22 ЦК України, ст.ст.20, 21, 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та

Outcome: approved