Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-06 00:00:00

позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулись до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом, в якому просили стягнути з ОСББ «Ізумруд» 39845,00 грн. майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позову Позивачі зазначають, що 15 березня 1989 року [PERSON] та членам її сім`ї було видано Ордер на жиле приміщення в будинку ЖБК № 074191 серія Ж, а саме на право зайняття жилого приміщення - трикімнатної квартири [ADDRESS] , де зареєстровані та продовжують проживати по теперішній час. Балансоутримувачем [ADDRESS] є ОСББ «Ізумруд». 04 вересня 2017 року в квартирі, користувачами якої є позивачі, відбулося залиття. Факт залиття зафіксовано Актом фіксування подій від 04 вересня 2017 року, який складено Головою правління ОСББ «Ізумруд» Чабан Світланою Володимирівною , у присутності сусідів. 31 жовтня 2017 року, незалежний оцінювач [PERSON] оглянув квартиру та склав Акт огляду пошкоджень після залиття оздоблення та меблів [ADDRESS] . 12 листопада 2017 року, ФОП [PERSON] склав Звіт № 62/17 (визначення розміру майнової шкоди), яким визначив розмір майнової шкоди, який завдано [PERSON] та [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] , яке відбулося 04 вересня 2017 року станом на момент складання даного звіту становить 39 845,00 грн., які позивачі просить стягнути з відповідача, діями якого завдано шкоди. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 16.01.2020 року прийнято справу до провадження, розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. 05.03.2020 року на адресу суду надійшов відзив ОСББ «Ізумруд», відповідно до якого, відповідач не визнає заявлені позовні вимоги. Зазначає, що позивач надав до суду акт, який не відповідає затвердженій Наказом формі, зокрема, у наданому позивачем акті відсутні: 1) причини залиття квартири 2 ) прізвище ім`я по батькові власника (наймача, орендаря) квартири; 3) висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Вказує на розбіжності в акті огляду на підставі якого було проведено оцінку майна, та акті, який надано позивачем. Відповідач також вказує, що позивачем не надано відповідних документів, що підтверджують право власності на квартиру. Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 17.11.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду. Позивачі в ході судового розгляду підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити та стягнути з відповідача завдані збитки, оскільки залиття сталось внаслідок не перекриття крану під час перевірки тиску в трубах перед опалювальним сезоном. Представник відповідача заперечувала проти задоволення позову, зазначаючи на те, що Акт фіксування подій не є належним доказом на підтвердження вини ОСББ «Ізумруд» в залитті квартири позивачів, що є підставою для відмови у задоволенні позову.. Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до ордеру на жиле приміщення в будинку ЖБК № 074191 серія Ж від 15.03.1989 року, [PERSON] та члени її сім`ї мають право на зайняття жилого приміщення - трикімнатної квартири [ADDRESS] , де зареєстровані та продовжують проживати по теперішній час. 04.09.2017 р. сталось залиття квартири [ADDRESS] . Факт залиття зафіксовано Актом фіксування події від 04 вересня 2017 року, який складено Головою правління ОСББ «Ізумруд» Чабан Світланою Володимирівною, у присутності свідків [PERSON] та [PERSON] , в якому зазначено: «04.09.2017 року о 15:00 в квартирі [ADDRESS] зафіксовано затікання води з технічного поверху. Затікання виявлено в кухні, коридорі, дитячій, спальні, туалеті навколо труби». 12 листопада 2017 року, ФОП [PERSON] склав Звіт № 62/17 (визначення розміру майнової шкоди), яким визначив розмір майнової шкоди, який завдано [PERSON] та [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] , яке відбулося 04 вересня 2017 року станом на момент складання даного звіту становить 39 845,00 грн. 31 жовтня 2017 року, оцінювач [PERSON] оглянув та склав Акт огляду пошкоджень після залиття оздоблення та меблів [ADDRESS] . Відповідно до Наказу Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», у акті про залиття має бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік): прізвища, ініціали та займані посади, членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту) приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. В той же час, позивачами надано до суду акт, який не відповідає затвердженій Наказом формі, зокрема, у наданому позивачем акті відсутні причини залиття квартири, прізвище ім`я по батькові власника (наймача, орендаря) квартири; висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно ст. 1166 ЦК У країни, майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Порядок відшкодування матеріальної шкоди, завданої власнику майна, регламентується ст.1192 ЦК України. Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Для настання цивільно-правової відповідальності необхідна наяність наступних елементів: протиправність дій, винність дій особи, яка завдала шкоди, наявність шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між винними діями та наслідками, що настали. На підтвердження вини відповідача у залитті квартири позивачами надано Акт фіксування події від 0409.2017 р. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Таким чином, наданий позивачами акт від 04.09.2017 р. не відповідає формі, визначеній Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207: в акті відсутні причини залиття квартири, прізвище ім`я по батькові власника (наймача, орендаря) квартири; висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно до ст. 81 ЦПК України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В силу положень ст. 76 ЦПк України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ст. 77 ЦПК України . Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. 80 ЦПК України) Буль-яких інших доказів на підтвердження вини балансоутримувача будинку у залитті квартири [ADDRESS] позивачами не надано. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed