Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-09 00:00:00

Позивачі звернулись до Ленінського районного суду м.\~Дніпропетровська з позовом, у якому просять стягнути з відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 17174\~грн., а також моральну шкоду у розмірі 30000,00 грн. Ухвалою суду від 10.04.2017р. закрито провадження у справі в частині позовних вимог, предявлених до [PERSON]. Позивачі та їх представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили задовольнити позов у повному обсязі, посилаючись на завдану їм майнову та моральну шкоду внаслідок залиття відповідачами у червні 2016 року. Відповідачі та їх представник заперечували проти задоволення позову, посилаючись на те, що спірні залиття у 2016 році мали місце внаслідок пошкодження стояку каналізації, за стан якого несуть відповідальність не власники квартири, а експлуатуюча організація. Третя особа явку свого представника у судове засідання не забезпечила, хоча належним чином повідомлялась про дату, час та місце судового засідання. Заслухавши пояснення сторін, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, обєктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи по суті, суд встановив наступне. Позивачі є співвласниками квартири та постійно проживають за адресою [INFO], що підтверджується свідоцтвом про право власності від 10.08.2004р. (а.с. 6). Відповідачі є співвласниками квартири та постійно проживають за адресою [INFO], що підтверджується свідоцтвом про право власності від 30.01.2006р. (а.с. 26). Актом від 03.06.2016р., складеним за результатом обстеження квартири за адресою [ADDRESS], встановлено сліди залиття вказаної квартири, яке зі слів мешканці цієї квартири мало місце внаслідок затікання води з квартири 460, розташованої поверхом вище (а.с. 11). Внаслідок вказаного залиття позивачам було завдано майнову шкоду у вигляді пошкодженого майна та витрат, необхідних для проведення ремонту, розмір якої відповідно до висновку від 07.09.2016р., складеного субєктом оціночної діяльності, становить 12612,59\~грн. Крім того, до завданої майнової шкоди позивачами віднесено витрати на складання вказаного висновку у розмірі 4010,00 грн., вартості реле напруги у розмірі 407 грн. та труби каналізаційної у розмірі 145 грн. Водночас, актом обстеження житлового приміщення №210545 від 28.05.2015р., складеного за зверненням відповідача [PERSON], було встановлено аварійний стан трубопроводу стояка каналізації та необхідність проведення ремонтних робіт із проходженням перекриття з квартири 460 до квартири 456. Крім того у акті зазначено про не допуск у квартиру 456 її мешканцями. Актом обстеження житлового приміщення №355899 від 19.09.2016р., складеного за зверненням позивача [PERSON], теж встановлено аварійний стан стояка кухонної каналізації та необхідність проведення ремонтних робіт із забезпеченням доступу з квартир 460 та 456. Крім того, зазначено про надання доступу для ремонту стояка за дзвінком (а.с.\~114). У [PERSON] від 30.09.2016р., складеному відповідальними працівниками КП «ЖЕП № 25» ДМР, зазначено, що при наданні доступу до квартир 456 та 460 роботи по заміні ділянки стояка каналізаційної труби будуть виконані аварійною службою (а.с. 128). З пояснень сторін, акту від 07.11.2016р. (а.с. 130) та наданих фотографій (а.с. 125, 126) вбачається, що відповідна ділянка каналізаційного стояка була замінена, після чого фактів залиття не було. За наведених обставин суд доходить висновку, що спірне залиття квартири 456, належної позивачам, мало місце внаслідок зношення та порушення цілісності стояка каналізації. Суд не бере до уваги посилання позивачів на [PERSON] від 07.08.2014р. та лист від 27.08.2014р. (а.с. 159-160), як на докази залиття належної їм квартири відповідачами внаслідок неналежного поводження останніми із сантехнічним обладнанням, оскільки заявлені позовні вимоги стосуються залиття, яке мало місце у 2016, а не у 2014 році. Жодних інших доказів на підтвердження того, що залиття квартири позивачів у червні 2016 року сталось саме внаслідок неналежного поводження відповідачів із сантехнічним обладнанням, суду не надано. За правилами ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувачем будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд є власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно із законом; виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Статтею 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником. Відповідно до п.п. 2, 5, 7, 10 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» на експлуатуючій організації, як на виконавцеві послуг, лежить обов'язок здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Оскільки спірне залиття квартири позивачів у червні 2016 року мало місце внаслідок зношення та порушення цілісності стояка каналізації, який належить до внутрішньо будинкової мережі, суд доходить висновку, що відповідальність за шкоду, завдану внаслідок такого протікання, покладається на експлуатуючу організацію, а не на мешканців квартири поверхом вище. За таких обставин, оскільки позов предявлено до осіб, які не несуть відповідальність за завдану шкоду, підстави для задоволення позову відсутні.

Outcome: dismissed