Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-14 00:00:00

\~ \~ \~ \~позивачка [PERSON] 19.07.2017 року звернулася\~ до Дружківського міського суду з позовною заявою до Територіальної громади в особі Ясинуватської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Свої позовні вимоги позивачка обґрунтувала\~ тим, що 01 грудня 2016 померла [PERSON]. На випадок своєї смерті [PERSON] залишила заповіт, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те,що їй буде належати на день смерті, і на що вона за законом матиме право, вона заповідає позивачці по справі [PERSON] Після\~ її смерті відкрилася спадщина на спадкове майно у вигляді нерухомого майна та пенсійних виплат, які перебувають в АТ «Ощадбанк» України. Позивачкою був пропущений встановлений законом шестимісячний термін подачі заяви про прийняття спадщини, тому нотаріусом їй було рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання такої заяви. Зазначає, що не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у встановлений термін в звязку з істотними труднощами, оскільки місцем відкриття спадщини є місто Ясинувата Донецької області, в якому вона проживає і яке з липня 2014 року піддається щоденним обстрілам у звязку з проведенням АТО. Таким чином, на момент смерті заповідача і протягом шестимісячного терміну встановленого для прийняття спадщини, нотаріуси України були відсутні в м. Ясинувата, а виїхати за межі тимчасово окупованої території вона не змогла із-за постійних обстрілів, так як боялася за своє життя. Позивачка просить\~ визначити їй додатковий строк в 6 місяців для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті [PERSON], яка померла 01 грудня 2016 року. В судове засідання, позивачка не зявилась, проте надала заяву слухати позов за її відсутності, наполягає на позові, просить його задовольнити /а.с. 10/ Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, не надав суду заяву про поважність пропуску судового засідання або про проведення розгляду справи у його відсутність, заперечень на позовну заяву не надав. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд вважає за можливим розглядати справу у відсутність відповідача та ухвалити заочне рішення по даній справі в порядку ст.ст.\~224,\~225 ЦПК України. Вивчивши письмові докази по справі, суд\~ приходить до висновку, що позовні вимоги\~ підлягають\~ задоволенню виходячи з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, [PERSON], склала заповіт 05 червня 2014 року, в якому заповідала [PERSON] все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті, і на що вона за законом матиме право, заповіт посвідчено приватним нотаріусом Ясинуватського міського нотаріального округу [PERSON], та зареєстрований у реєстрі за № 746 (а.с. 9). 01 грудня 2016 року, у віці 89 років, померла [PERSON], про що свідчить свідоцтво про смерть від 04 квітня 2017 року, серії І-НО №932345, видане Костянтинівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, про що складено відповідний актовий запис №115 (а.с.8). Після її смерті відкрилась спадщина за заповітом та законом. Згідно відповіді № 825/01-16 від 22.08.2017 року на запит суду № 229/2688/17/14090/2017 від 16.08.2017 року, Дружківська державна нотаріальна контора надала інформацію, що після смерті [PERSON], померлої 01 грудня 2016 року, заяви про прийняття або відмову від спадщини в Дружківську державну нотаріальну контору не надходили, спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Заповіт посвідчений [PERSON], приватним нотаріусом Лиманського міського нотаріального округу Донецької області від 05.06.2014 року за зареєстрованим № 746, від імені [PERSON], є чинним. /а.с.22/. Таким чином, позивачка є спадкоємцем померлої за заповітом і відповідно до ч.1\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець для прийняття спадщини мав подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Позивач вказаних дій не виконав. У відповідності до\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. У відповідності до\~ст. 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк. Достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з позовної заяви причиною пропущення позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини було те, що вона не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у встановлений термін в звязку з істотними труднощами, оскільки місцем відкриття спадщини є місто Ясинувата Донецької області, в якому вона проживає і яке з липня 2014 року піддається щоденним обстрілам у звязку з проведенням АТО. Таким чином, на момент смерті заповідача і протягом шестимісячного терміну встановленого для прийняття спадщини, нотаріуси України були відсутні в м. Ясинувата, а виїхати за межі тимчасово окупованої території вона не змогла із-за постійних обстрілів, так як боялася за своє життя. Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані. За\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або законом. Відповідно до\~ст. 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ч. 1\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 1\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини, згідно ч. 2\~ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи. Як встановлено в судовому засіданні, позивач від прийняття спадщини не відмовлявся, що також підтверджується матеріалами справи. За ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Разом з тим, відповідно до п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7\~додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини. Таким чином, суд приходить до висновку про те, що позивачем шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті заповідача пропущено з поважних причин, а тому позовні вимоги є обґрунтованими, законними та такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved