Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-04 00:00:00

Позивачі [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітніх [PERSON] і [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] , в якому прохали стягнути в рахунок відшкодування завданої внаслідок залиття квартири матеріальну шкоду у розмірі 41\~276 грн. 29 коп., судові витрати у справі. В обґрунтування позову вказали, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS] . 19 жовтня 2016 року їхня квартира була залита мешканцями квартири [ADDRESS] , що розташована зверху над їхньою, яка належить [PERSON] . Комісією з КП «ЖЕО № 2» було проведено обстеження квартири [ADDRESS] з метою з`ясування обсягів залиття та причин та складено Акт від 19.10.2016 року. Комісією встановлено причину залиття, а саме розрив гнучкого підключення змішувача до трубопроводу холодного водопостачання у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] та встановлено обсяги затоплення. Згідно висновку судового експерта Авдєєвої Н.М. від 22.12.2018 року № 83, вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, завданих внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] , відповідно до Акту залиття від 19.10.20916 року, становить 41\~276, 29 грн. Враховуючи, що саме на власника квартири покладається обов`язок відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок використання належного йому майна, а відповідач збитки не відшкодував, звернулися до суду з позовом. Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 04 жовтня 2019 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків (том 1 а.с.62). Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 05 листопада 2019 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження (том 1 а.с.70-71). Від відповідача [PERSON] до суду надійшов відзив на позов, в якому остання вказала, що проти факту залиття квартири [ADDRESS] вона не заперечує, однак не згодна із заявленою сумою, яку позивачі просять з неї стягнути, тому прохала призначити будівельно-технічну експертизу (том 1 а.с.86-87). Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 11 грудня 2019 року по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експерту Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім.засл.професора М.С.Бокаріуса, зупинено провадження по справі ( том 1 а.с.92-93). Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 14 квітня 2020 року провадження по справі поновлено та призначено справу до судового розгляду (том 1 а.с.126). У судовому засіданні представник позивача [PERSON] [PERSON] позов підтримала у повному обсязі, з підстав наведених у позові. Позивач [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітніх [PERSON] і [PERSON] , а також позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилися, до суду надіслали заяву про розгляд справи без їх участі, позов підтримали у повному обсязі (том 1 а.с.149). Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явилася, до суду надіслала заяву про відкладення судового засідання, у зв`язку із хворобою її адвоката (том 2 а.с.38). Представник відповідача [PERSON] у судове засідання повторно не з`явилася, до суду надіслала заяву про відкладення судового засідання, у зв`язку із хворобою (том 2 а.с.39). Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України суд вирішив розглянути справу за відсутності відповідача та її представника, з огляду на те, що вони буди належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справу (том 2 а.с. 34, 37), поважність причин неявки у судове засідання повторно не підтверджена та неявка є повторною. При цьому суд враховує, що судові засідання неодноразово відкладалися у зв`язку із неявкою сторони відповідача. Так, у судове засідання 20.05.2020 року відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] не з`явилися, остання надіслала заяву про відкладення судового засідання, у зв`язку із запровадженим в Україні карантином, відповідач [PERSON] про причини неявки суд не повідомила, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи (том 1 а.с.133). У судове засідання 13.10.2020 року відповідач та її представник не з`явилися, від останньої до суду надійшла заява про відкладення судового засідання у зв`язку із хворобою, підтверджуючих документів суду не представлено (том 1 а.с.181). У судове засідання 13.11.2020 року відповідач та її представник не з`явилися повторно, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи (том 1 а.с.193, 194), про причини неявки суд не повідомлено. У судове засідання 17.12.2020 року відповідач та [PERSON] знову не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи (том 1 а.с.221-222, 229), остання надіслала заяву про відкладення судового засідання, у зв`язку із її хворобою та відрядженням відповідача, однак підтверджуючих документів суду не надано. У судові засідання 24.02.2021 року та 05.03.2021 року відповідач та її представник вкотре не з`явилися, прохали відкласти судове засідання у зв`язку із хворобою адвоката Лучко Т.І., однак доказів цьому не надано. Також суд враховує, що всі клопотання заявлені відповідачем та її представником вирішені, свідки та експерти у судовому засіданні допитані, інших заяв до суду від них не надходило. Заслухавши представника позивача, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, суд дійшов до висновку про задоволення позову, виходячи із наступного. Судом встановлено, що позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] виданим Управлінням майном комунальної власності міста 11.08.2014 року (а.с.13 том 1). Із вказаного свідоцтва та Витягу із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень слідує, що частки кожного з позивачів є рівними по 1/5 (а.с. 13-15 том 1). З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 181201234 від 16.09.2019 року вбачається, що власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] (а.с.51). Дані обставини підтверджені також довідкою КП «ЖЕО №2» № 3340 від 19.09.2019 року (а.с.52). У жовтні 2016 року квартиру [ADDRESS] було затоплено із квартири [ADDRESS] , що визнала у відзиві відповідач [PERSON] . Таким чином, вказана обставина не потребує доведення у відповідності до ч.1 ст. 82 ЦПК України. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Згідно Акту від 19 жовтня 2016 року складеного майстром по ТО та ПР [PERSON] , майстром технічної дільниці [PERSON] , слюсарем сантехніком [PERSON] в присутності [PERSON] , складеного на підставі звернення [PERSON] від 18.10.2016 року, встановлено, що 19.10.2016 року було обстежено квартиру [ADDRESS] , підтоплену з квартири [ADDRESS] . При обстеженні вказаної квартири було виявлено наступне: в приміщенні коридору (1) площею 11,9 м.кв. сліди підтоплення стелі з гіпсокартону та шпалер на стінах; в приміщенні санвузла (2) площею 5,3 м.кв. підтоплення стелі із штучних матеріалів та кахлів на стінах; в приміщенні дитячої кімнати (3) площею 10,0 м.кв. сліди підтоплення стелі з гіпсокартону та шпалер на стінах; в приміщенні жилої кімнати (4) площею 13,0 м.кв. сліди підтоплення стелі з гіпсокартону; в приміщенні вітальні (6) площею 14, 4 м.кв. сліди підтоплення стелі з гіпсокартону; в приміщенні кухні (5) площею 12,4 м.кв. сліди підтоплення стелі з гіпсокартону. Наслідком підтоплення водою стала деформація в окремих місцях підлоги з лінолеуму в приміщенні коридору та дитячої кімнати. Причиною часткового підтоплення зазначеної квартири став розрив гнучкого підключення змішувача до трубопроводу холодного водопостачання у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] (а.с.16 том 1). Згідно висновку судового експерта Авдєєвої Н.М. будівельно-технічної експертизи № 83 від 22.12.2018 року вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень завданих внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] , відповідно до Актів залиття від 19.10.2016 року складає 41\~276 грн. 29 коп. (том 1 а.с. 17-50). Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] показала, що в КП «ЖЕО № 2» поступила заява, вони зв`язалися із квартиронаймачем, щоб прийти на обстеження. Пам`ятає, що у квартирі мається довгий коридор, в якому були залиті стеля з гіпсокартону частково, де фонарі, та здається підлога, лінолеум був деформований. Навпроти була кухня, які там малися пошкодження-не пам`ятає. У санвузлі пошкодженими були кахлі, в дитячій кімнаті-підлога. Оглядала вона квартиру не в день залиття, а після того, як надійшла заява від 18 жовтня, а саме 19 жовтня. Всі пошкодженні у зв`язку із затопленням нею спочатку були зафіксовані, а потім складається акт. Також вказала, що у санвузлі мало місце підтоплення, оскільки простукувалися кахлі, які мали пустоти, по стелі була вода, був дуже мокрий пластик, щоб стеля обвисала не бачила., але була сирість. У судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що працює слюсарем сантехніком, а тому оглядав квартиру в день аварії. Акт складається майстром, яка фотографує пошкодження, а він підписує під час оформлення. Підтвердив, що ніколи не запрошують для складення акту того, хто зробив залиття. Підтвердив, що у квартирі [ADDRESS] було залиття. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що працює майстром по технічному обслуговуванню та поточному ремонту. Випадки залиття бувають часто, тоді слюсар приходить і перекриває воду. Якщо мешканці не домовляються про відшкодування шкоди, вони звертаються з письмовою заявою на керівника. Заява передається на дільницю і вже на другий чи третій день він виходить на місце з майстром техдільниці та визначають пошкодження. В процесі огляду складаються Акти. В його обов`язки входить встановлення об`єктивних причин затоплення. В даному випадку був встановлений прорив гнучкого шлангу біля змішувача. Також встановлено, що вода текла по шпалерах, так як вони буди мокрі. Вказав, якщо затоплення серйозне, то за три дні залиття не висохне. Всі обставини, які викладені в Акті, та свій підпис в ньому підтвердив. Допитана у судовому засіданні експерт [PERSON] пояснила, що будівельно-технічна експертиза проводилася на підставі заяви власника, технічного паспорту на квартиру, Акту підписаного ЖЕК та досліджень. Нею проводився візуальний огляд квартири 14.12.2018 року за участю [PERSON] , враховано причину підтоплення та пошкодження, встановлені в Акті. Експертиза проведена відповідно до Методики, згідно якої вона повинна була спів ставити документацію на квартиру, Акт та візуальні дослідження. Сліди підтоплення підтвердилися, а саме малися підтікання, жовті п`ятна, які утворилися внаслідок проникнення вологи з вище розташованого поверху, підтоплення стелі, деформація лінолеуму. При визначенні матеріальної шкоди беруться прямі збитки, а тому було визнано суму 41\~276 грн. Згідно ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Відповідно до ч.1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Пунктом 1 частини 2 ст. 22 ЦК України визначено, що збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч. 3\~ст. 386 ЦК України\~власник,\~права якого\~порушені,\~має право\~на відшкодування\~завданої йому\~майнової та\~моральної шкоди. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи відшкодовується особою, яка її завдала. Відповідно до частини другої\~статті 1166 ЦК України\~особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~В судовому засіданні відповідач не заперечувала тієї обставини, що залиття помешкання позивачів виникло саме з її вини, проте не погодилась із розміром заподіяної шкоди. За змістом пункту 2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії. Під майновою шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. \~ \~ \~ \~ \~Позивачі у справі заявили позовні вимоги про відшкодування заподіяної майнової шкоди (вартість ремонтно-будівельних робіт) на суму 41\~276, 29 грн., розмір якої встановлено Висновком судового експерта Авдєєвої Н.М. будівельно-технічної експертизи № 83 від 22.12.2018 року, Вказаний висновок відповідає встановленим обставинам справи щодо виявлених пошкоджень при залитті помешкання та ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення цих пошкоджень, що підтверджено Актом від 19 жовтня 2016 року складеним комісією КП «ЖЕО № 2», показами свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , допитом експерта [PERSON] , тому береться судом до уваги. \~\~\~\~\~\~ За змістом\~ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справ суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. \~\~\~\~\~\~ Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що залиття квартири позивачів мало місце з вини сторони відповідача, при цьому при визначенні розміру заподіяної шкоди суд бере до уваги встановлену судовою експертизою № 83 від 22.12.2018 року вартістю ремонтно-будівельних робіт, а тому доходить висновку про стягнення з відповідача на користь позивачів у рівних частках 41\~276, 29 грн. заподіяної шкоди, що відповідає розміру реальних збитків, завданих залиттям помешкання. Твердження сторони відповідача про недоведеність заявлених позовних вимог в частині заподіяного розміру матеріальної шкоди судом спростовуються з огляду на таке. У частині першій\~статті 110 ЦПК України\~передбачено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими\~статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. У частинах першій-третій\~статті 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). \~ \~ \~ \~Так, за клопотанням відповідача по справі була призначена судово-будівельна експертиза, проведення якої доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім.засл.проф. М.С. Бокаріуса, згідно Висновку № 42 від 27.03.2020 року якої вартість відновлювальних робіт у квартирі [ADDRESS] внаслідок залиття, яке відбулося 19 жовтня 2016 року з урахуванням кошторисного прибутку, адміністративних витрат та ПДВ, тобто при умові їх виконання спеціалізованими організаціями, які мають відповідну ліцензію, на день складення висновку складає 23\~975 грн. (том 1 а.с.103-123). \~ \~ \~ \~Допитана у судовому засіданні експерта ХНДІСЕ ім.засл.проф. М.С. Бокаріуса [PERSON] пояснила, що при визначенні вартості відновлювальних робіт не приймала до уваги Акт від 19.10.2016 року у повному обсязі, оскільки у ньому малися дефекти, яких при огляді нею квартири виявлено не було. Крім того, [PERSON] повідомив, що вони провели протравлення лінолеуму і демонтувати його не будуть. Також не були включені збитки по стелі у санвузлі, оскільки підтоплення не бачила. Жовтих плям на шпалерах у спальній кімнаті вона також не встановила. \~ \~ \~ \~Суд вважає, що неврахування експертом [PERSON] у повному обсязі висновків комісії щодо обсягу пошкоджень внаслідок залиття, викладених в Акті від 19.10.2016 року , який відповідає вимогам зазначеним у Додатку № 4 до Порядку складання акту про залиття, аварії квартир до Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за №927/11207, не ґрунтується на Методиці по визначенню матеріальної шкоди внаслідок залиття (10.6.11). Твердження експерта, що на час огляду квартири у березні 2020 року вона не помітила ряду пошкоджень, зазначених в Акті, не спростовує їх відсутність на час затоплення квартири. Доводи експерта, що власник квартири не наполягав на заміні лінолеуму, так як провів його протравлення, не спростовує факту підтоплення підлоги. \~ \~ \~ \~За таких обставин, суд приходить до висновку, що доводи відповідача щодо необгрунтованості розміру спричиненого матеріального збитку позивачам є неспроможними та не спростовують зібраних останніми доказів на підтвердження позовних вимог у їх сукупності. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 133, 137, 139, ч.1 ст. 141 ЦПК України та вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] судовий збір у сумі по 256 грн. 14 коп., на користь [PERSON] судові витрати у вигляду витрат на професійну правничу допомогу у сумі 4\~000 грн. та витрат, пов`язаних із проведенням експертизи у сумі 1\~500 грн., що підтверджується квитанціями про сплату судового збору, витрат на правову допомогу та за послуги за проведення експертного дослідження, розрахунком витрат за надану професійну правничу допомогу, звітом про виконану роботу (том 1 а.с.64-66, том 2 а.с.40-43).

Outcome: approved