Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-17 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] звернулися до Виноградівського районного суду Закарпатської області із позовом до відповідача Виноградівської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Виноградівського районного нотаріального округу Юска Н. М., у якому просять визначити їм додатковий строк для подання заяв про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у м.Виноградів Закарпатської області та залишила заповіт, яким заповідала позивачам нерухоме майно. Позивачі мотивують позов тим, що протягом строку, відведеного для прийняття спадщини, вчиняли дії, спрямовані на оформлення спадкових прав це консультації у приватного нотаріуса Виноградівського районного нотаріального округу Рішко О.І., розшукання та збір правовстановлюючих документів на нерухоме майно, тощо. При повторному зверненні до приватного нотаріуса Рішко О. І. з`ясувалось, що спадкова справа за спадкодавцем [PERSON] вже заведена приватним нотаріусом Виноградівського районного нотаріального округу Юска Н. М. На даний час вони несуть весь ризик та тягар утримання спадкового майна. Земельні ділянки охоплені заповітом перебувають у їх користуванні з 2016 року. Про спадкоємців які прийняли спадщину або звернулися з заявою про прийняття спадщини їм нічого не відомо. Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 23.10.2019 року до участі у справі залучено спадкоємця після смерті [PERSON] - [PERSON] у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Позивачі у судове засідання не з`явилися, їх інтереси представляє адвокат Молнар Т. І. В судовому засіданні представник позивачів [PERSON] позовні вимоги підтримала з мотивів, викладених в позовній заяві та просила суд такі задоволити в повному обсязі. Представник відповідача Виноградівської міської ради будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Треті особи будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи в судове засідання також не з`явилися. Представник третьої особи [PERSON] адвокат Пуканич Е. В. у судовому засіданні пояснив, що вимоги позивача не визнає, оскільки його довіритель [PERSON] є єдиним спадкоємцем померлої [PERSON] та прийняв спадщину після її смерті. При цьому вважає, що [PERSON] мав би бути залучений до участі у справі як відповідач, однак цивільним процесуальним законом не передбачено можливості подання такого клопотання будь-ким, окрім позивача. Заслухавши пояснення представника позивачів, представника третьої особи, дослідивши докази в їх сукупності, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно ч. 1\~ст. 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч. 1\~ст. 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що [INFO] у м.Виноградів Закарпатської області померла [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 22.01.2019 року. За життя [PERSON] залишила заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Виноградівського районного нотаріального округу Рішко О.І. 12.01.2019 року за реєстровим номером 57. за яким заповідала позивачам [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] нерухоме майно земельні ділянки. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Позивачі пропустили визначений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини не подали до нотаріуса заяви про її прийняття. Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. З листа приватного нотаріуса Виноградівського районного нотаріального округу Юска Н.М. від 21.10.2019 року за № 262/26-2019/02-14 встановлено, що спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] прийняв її син, [PERSON] подавши в шестимісячний термін 12.07.2019 року заяву про прийняття спадщини приватному нотаріусу [PERSON] за вхідним номером 51. Однак у видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] відмовлено через не представлення нотаріусу правовстановлюючих документів на спадкове майно. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Разом з цим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24\~Постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснив, що відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини\~є інші спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є\~територіальні громади\~в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У постанові Великої палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Тобто пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. У постанові Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суді від 03 жовтня 2018 року у справ №2516/1356/12-ц зроблено висновок, що «за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини». Суд приходить до висновку, що позов пред`явлено до відповідача по справі - Виноградівської міської ради, яка є неналежним відповідачем, оскільки спадщину після смерті [PERSON] прийняв спадкоємець першої черги, третя особа по справі [PERSON] . Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі (ч.2 ст.51 ЦПК України). Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача, суд повинен відмовляти у задоволенні позову. Суд зазначає, що представником позивачів клопотання про заміну неналежного відповідача не заявлялось. Відповідно до п.8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Таким чином, оскільки позов пред`явлено до неналежного відповідача, у задоволенні вимог позивачів до Виноградівської міської ради слід відмовити. Крім цього, у позові в обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачі зазначили, що причинами пропуску строку є розшукання та збір правовстановлюючих документів на спадкове майно, для подання таких приватному нотаріусу. Згідно частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як свідчить тлумачення частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічний правовий висновок зроблений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі №6-1486цс15. Тому суд приходить до переконання про відсутність у позивачів об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Крім того, звертаючись до суду із даним позовом, позивачі не надали належних та допустимих доказів того, що не звернення до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини було пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для них на вчинення таких дій у встановлений законом строк, у зв`язку із чим позивачі не виконали свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень. Таким чином, суд, на основі всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього з`ясування фактичних обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з`ясувавши їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню також за недоведеністю позовних вимог. У відповідності до положень ст.141 ЦПК України, у зв`язку з відмовою в задоволенні позову, судові витрати понесені позивачами при зверненні до суду, стягненню з відповідача не підлягають. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed