Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-04 00:00:00

Позивачі, звернувшись до Шосткинського міськрайонного суду з вказаним позовом, свої вимоги мотивували тим, що 19 квітня 2014 року сталося затоплення холодною водою належної їм квартири [ADDRESS]. Причиною затоплення стало залишення незакритим крану в квартирі поверхом вище: № 85, в якій проживають [PERSON] та [PERSON] Внаслідок затоплення в квартирі позивачів були пошкоджені стеля та стіни в кухні, в ванній кімнаті, двох житлових кімнатах та коридорі. В коридорі, внаслідок затоплення, в непридатний для використання стан прийшов лінолеум, в житлових кімнатах ДВП, а в кухні відшарувалась плитка на підлозі. Крім цього, повністю відклеїлась кахлева плитка на стіні в ванній кімнаті та частково в туалеті та кухні. Двері від вологи розбухли, втратили естетичний вигляд та не закриваються. Частково із-за вологи в квартирі не працюють розетки. Розбухли та втратили естетичний вигляд килимове покриття підлоги в житлових кімнатах, набір кухонних меблів, диван та крісло просякнуті вологою. Також внаслідок затоплення водою пошкоджені особисті речі позивачів, мякі дитячі іграшки та продукти харчування. Вказаним їм заподіяна майнова шкода у сумі 22 000 грн., яку вони і просять стягнути солідарно з відповідачів. Крім того, просять стягнути з відповідачів 5000 грн. моральної шкоди ( по 2 500 грн. на кожногоз позивачів), що полягає у душевних стражданнях та переживаннях у зв'язку з пошкодженням їх майна та дискомфорті викликаному незручностями проживання в квартирі, яка значно пошкоджена внаслідок залиття, є сирою, що відображається на стані здоровя. До того ж це залиття є вже четвертим за останні пять років, але відповідачі жодного разу не вибачилися, не запропонували допомогу або відшкодувати заподіяну ними шкоду. Також позивачі просять стягнути понесені ними судові витрати. В судове засідання позивачі та їх представник не зявились, представник позивачів [PERSON] надала заяву, в якій прохала здійснювати розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти винесення заочного рішення. Відповідачі в судове засідання не зявились, неодноразово повідомлялись належним чином, причин неявки суду не повідомляли, будь-яких заяв, клопотань на адресу суду не надходило, тому суд вважає можливим розглянути справу без їх участі, постановивши заочне рішення. Дослідивши докази по справі, оцінивши їх в сукупності, суд прийшов до наступного: Договором дарування від 04.02.2004 року та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 16.02.2004 року підтверджується, що квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності позивачам по справі. ( а.с.7,8) З довідки ТОВ «Шосткажитлосервіс» від 29.05.2014 року та відповідей відділу УДМС у Сумській області вбачається, що власником квартири [ADDRESS] є [PERSON], яка зареєстрована у вказаній квартирі разом з [PERSON] ( а.с. 19, 20, 34) Актом від 22 квітня 2014 року, складеним комісією житлово-експлуатаційної організації, підтверджується, що 19 квітня 2014 року сталось затоплення квартири [ADDRESS] внаслідок залишення мешканцями квартири поверхом вище (№ 85) незакритим крану водогону. (а.с. 5) Згідно вказаного акту після затоплення були виявлені наступні пошкодження в квартирі позивачів: - сліди затікання на стелі та стінах в 2-х житлових кімнатах, в коридорі, кухні, ванній кімнаті та туалеті; - вологі стіни, меблі та килимові покриття; - пошкоджені стелі і покриття підлоги у всій квартирі, міжкімнатні і вхідні двері, частково шпалери; - кахельна плитка в ванній кімнаті відпала зі стіни, в туалеті та на кухні частково пошкоджена. Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 129 від 10 вересня 2014 року за результатами обстеження квартири позивачів експертом встановлено, що конструктивні елементи та попорядження приміщень мають пошкодження характерні для залиття, а саме: - в кухні: на «робочій» стіні відставання кахельної плитки від стіни, випадання, висипання плитки; на стелі масові жовті та сірі розводи, тріщини штукатурки, на стіні протилежній «робочій» - тріщини на стиках шпалер, потьоки, жовті та сіри розводи; на підлозі випадання кахельних плиток; віконні відкоси волосяні тріщини, почорніння шпаклівки; - в ванній кімнаті: на стелі, підшитій пластиком, - пожовтіння на стиках, масове випадання кахельної плитки на стінах; - в коридорі: шпалери на стінах мають розриви на стиках, здуття, жовті потьоки; - в першій житловій кімнаті: на стелі руді плями та розводи; почорніння від надмірної вологи, тріщини шпаклівки, відставання від основи; шпалери на стінах мають відриви на стиках, почорніння, на шпаклівки віконних підкосів наявні волосяні тріщини, почорніння; - в другій житловій кімнаті: на побілці стелі є плями, тріщини, почорніння від надмірної вологи, шпалери на стінах мають відриви на стиках, здуття, руді розводи; віконні відкоси пошкоджені; - у вбиральні на стелі, підшитій пластиком, на стиках є пожовтіння, на стінах відстає кахельне покриття. Згідно висновку розмір майнової шкоди, заподіяної позивачам залиттям квартири становить 19 065 грн. (а.с. 52-70). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілими. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, саме на відповідачів покладено обов'язок доведення відсутності їх вини в завданні шкоди позивачам. Дослідженими доказами підтверджено, що залиття квартири позивачів сталося внаслідок залишення відповідачами незакритого крану, тобто у завданні шкоди майну позивачів винні [PERSON] та [PERSON] Жодних доказів на спростування вказаного відповідачі суду не надали. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Висновком експерта визначено, що вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири позивачів, становить 19 065,00 грн. (а.с. 54). Позивачі заявили до стягнення 22 000 грн. матеріальної шкоди, але доказів на підтвердження заподіяння шкоди саме на таку суму суду не надали, тому до стягнення солідарно з відповідачів належить 19 065,00 грн. майнової шкоди, що підтверджено належними і допустимими доказами. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню та не повязана з розміром цього відшкодування. Заподіяння позивачам моральної шкоди є очевидним, оскільки пошкодження майна у будь-якому випадку викликає хвилювання та страждання власника цього майна, бо особі необхідно докладати зусиль для відновлення пошкодженого майна, нести непередбачувані витрати, крім того це не перше залиття квартири позивачів з вини відповідачів (а.с. 6). Як актом про залиття, так і висновком експерта підтверджується, що в квартирі надмірна вологість, що не може не впливати на стан здоровя мешканців квартири, та викликати дискомфорт, пов'язаний з проживанням в пошкодженій квартирі. Зважаючи на вказане, враховуючи вимоги розумності та справедливості суд вважає належним до стягнення з відповідачів на користь позивачів в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 5 000 грн. по 2 500 грн. на кожного з позивачів. Згідно з п. 2, 4 ч. 3 ст. 79 Кодексу до судових витрат крім іншого належать витрати на правову допомогу та витрати, повязані з проведенням судових експертиз. Квитанцією № 123 від 28.04.2014 року (а.с. 12) підтверджується оплата позивачами 300 грн. за підготовку позовної заяви. Згідно квитанції № 514 від 25.07.2014 р. вартість робіт на виконання експертизи становить 1 200 грн., за повідомленням експерта вартість експертизи оплачена позивачами повністю (а.с.51) Таким чином, відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України на користь позивачів з відповідачів підлягає стягненню пропорційно до задоволених вимог (86,66 % - задоволеної майнової вимоги та 100 %- вимоги про відшкодування моральної шкоди) - 454,7 грн. сплаченого судового збору (211,1 + 243,6); 259,98 грн. витрат на правову допомогу та 1 039,92 грн. витрат, повязаних з проведенням судової будівельно-технічної експертизи.

Outcome: partial