Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-11 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини з тих підстав, що 05 березня 2020 року Торговицька сільська рада Новоархангельського району повідомила позивачів про існування заповіту від імені [PERSON] від 26 травня 2005 року за № 45, посвідченого Торговицькою сільською радою. [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 3,98 га, кадастровий номер 3523687700:02:000:0247, яка знаходиться на території Торговицької сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області. Нотаріусом позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропущеним строком подання заяви про прийняття спадщини. Для отримання спадщини позивачі не змогли у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки не знали про існування спадкового майна та заповіту [PERSON] , тобто не були юридично обізнані щодо наявності спадкового майна, строку та порядку прийняття спадщини, відсутності документів на спадкове майно. Позивачі вважають, що причини пропуску встановленого шестимісячного строку є поважнини. В судове засідання позивачі не з`явились, представник позивачів подала до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Представник відповідача Торговицької сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, від відповідача до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності їхнього представника, не заперечує проти задоволення позовних вимог. Дослідивши докази в сукупності з іншими матеріалами справи, суд приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав. Згідно ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому\~статтями 206,\~207\~цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Правовідносини сторін регулюються ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1270, ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Як встановлено в підготовчому судовому засіданні, копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 14 березня 2020 року засвідчується, що [PERSON] померла [INFO] в місті Кіровоград. Довідкою, виданою виконавчим комітетом Торговицької сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області засвідчується, що [PERSON] проживала і була зареєстрована до дня смерті [INFO] в [ADDRESS] . В даному домоволодінні проживала одна. Торговицькою сільською радою Новоархангельського району Кіровоградської області від імені [PERSON] посвідчувався заповіт від 26.05.2005 року за № 45. Згідно копії даного заповіту померла [PERSON] все своє майно заповіла позивачам. Згідно інформації, наданої приватним нотаріусом Новоархангельського районного нотаріального округу Малютяк А.В. після смерті [PERSON] , померлої\~ [INFO] , спадкова справа не відкривалася, свідоцтво про право на спадщину не видавалося і згідно Спадкового реєстру ( заповіти/ спадкові договори) від імені [PERSON] посвідчувався заповіт від 26.05.2005 року за № 45. \~ \~ \~ \~Постановою нотаріуса позивачу було відмовлено у оформленні спадщини внаслідок пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Згідно ст. ст. 1268, 1269 та 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз`яснень зазначених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року Про судову практику у справах про спадкування вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для \~спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Крім спадкування за заповітом і за законом, які названі у ст. 1217 Цивільного кодексу України, інші норми ЦК України передбачають також спадкування на підставі рішення суду, який застосовується у випадку так званої «відумерлої спадщини», тобто існування спадщини, яка не була успадкована протягом установленого законом строку жодною особою. З аналізу наведених норм вбачається, що пріоритет інституту спадкоємництва надається спадкоємцям (за заповітом, чи за законом у порядку черговості), і лише після цього за рішенням суду у порядку ст.1277 ЦК України. При цьому ст. 1277 ЦК України передбачає строк, протягом якого орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Така заява подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Лише після визнання судом спадщини відумерлою спадщина переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини (ч. 3 ст.1277 ЦК України). Даних про визнання спадщини\~\~після померлої [INFO] [PERSON] відумерлою матеріали справи не містять, оскільки відповідач з такою заявою до суду не звертався. Крім того, представник відповідач позовні вимоги визнав і не заперечує проти їх задоволення, що підтверджується письмовою заявою. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. У судовому засіданні порушень визначенням позивачам додаткового строку для прийняття спадщини прав, свобод чи інтересів інших осіб не встановлено, оскільки інші спадкоємці відсутні. Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини\~визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.\~\~ Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначений висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного від 17 жовтня 2018 року у справі\~№ 681/203/17, провадження № 61-26164св18, який згідно з частиною четвертою\~статті 263 ЦПК України\~підлягає врахуванню судом при виборі і застосуванні норми права. Оскільки спадкова справа не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці не встановлені, заяв про відмову від спадщини позивачі не подавали, спадщина не визнана судом відумерлою, позивачі в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє право не можуть, тому суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з визначенням позивачам тримісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved