Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-19 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] у листопаді 2019 року звернулися до суду з позовом до [PERSON] , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього [PERSON] , про визнання права власності в порядку спадкування, у якому з урахуванням уточнення просили суд визнати за кожним з них право власності на 1/4 частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . У обґрунтування позовних вимог позивачі зазначили, що [INFO] помер їхній син [PERSON] . На день його смерті залишилося спадкове майно, яке складається із 2-х кімнатної квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Отже спадкоємцями першої черги померлого є: син [PERSON] , дружина [PERSON] , мати [PERSON] , батько [PERSON] . Державним нотаріусом Одинадцятої київської державної нотаріальної контори було відкрито спадкову справу щодо майна померлого [PERSON] . У серпні 2019 року представник позивачів звернувся до нотаріальної контори із заявою щодо видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на спадкове майно. Проте постановою державного нотаріуса від 03.10.2019 позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у належній їм частці спадщини у зв`язку з відсутністю у спадкоємців оригіналів документів, що підтверджують право власності спадкодавця на спадкове майно. Разом з тим оригінали правовстановлюючих документів знаходяться у відповідача [PERSON] , та при подачі заяви про прийняття спадщини на підтвердження наявності у спадкодавця зазначеного майна були надані нотаріусу для огляду. З усної розмови державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Ковалевської Н.В. з [PERSON] встановлено, що спадкоємиця заперечує проти видачі свідоцтв про право на спадщину, а правовстановлюючий документ нею надано не буде. Позивачі неодноразово звертались до відповідача з метою отримання необхідних документів, проте станом на день подання позову документів надано не було. При таких обставинах вони не можуть реалізувати своє право на спадщину. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 21 грудня 2019 року відкрито по справі провадження. 26 лютого 2020 року від відповідача по справі [PERSON] надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності за набувальною давністю, в якій позивач за зустрічним позовом просила визнати за нею та неповнолітнім [PERSON] в рівних частках (по 1/2 частині кожному) право власності на квартиру [ADDRESS] . Зустрічні позовні вимоги [PERSON] обґрунтовувала тим, що [PERSON] є її чоловіком, який помер [INFO] . Від шлюбу з останнім у них народився син [PERSON] , [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS] , а також на 1/4 частину земельної ділянки, площею 0,250 га для будівництва, обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд та 1/4 частину земельної ділянки, площею 0,596 га для ведення особистого селянського господарства на території с. Заріччя Васильківського району Київської області. [PERSON] разом з сином в порядку ст. 1268 ЦК України фактично прийняла спадщину, оскільки на момент смерті спадкодавця постійно проживала з ним та була зареєстрована за однією адресою. Після смерті чоловіка домовилась з його батьками про те, що оформлення спадщини на усі об`єкти буде здійснене на її ім`я та сина, взамін чого її родина сплатить їм грошову компенсацію вартості їх частки у квартирі. Відповідачі за зустрічним позовом запевнили позивача, що на квартиру вони не претендують. Сторони обумовили суму компенсації в 15 000,00 доларів США, що станом на 2006 рік складало половину ринкової вартості квартири. Родина [PERSON] зібрала кошти і передала відповідачам 15 000,00 доларів США, як грошову компенсацію 1/2 частки [ADDRESS] . Будь-які письмові угоди на підтвердження цього факту сторони не укладали. Отримавши грошову компенсацію, відповідачі фактично відмовились від будь-яких майнових претензій на квартиру, з 2006 року по 2019 рік вони не вчиняли жодних дій, спрямованих на оформлення права власності на спадкове майно, не звертались з вимогою про розподіл квартири. За 13 років не виявляли жодного інтересу до квартири, не вселялись до неї, не несли витрати на її утримання, не цікавились станом майна, тобто не вчиняли жодних дій власника, який зобов`язаний нести тягар утримання майна. Відсутність інтересу з боку відповідачів свідчило про їх фактичну відмову від своїх прав, у зв`язку з чим [PERSON] вважала, що вони втратили будь-яке титульне право на зазначену квартиру. На підставі вказаного за давністю володіння [PERSON] вважає себе одноособовим власником спадкової квартири. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 04 серпня 2020 року зустрічну позовну заяву [PERSON] , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього [PERSON] , до [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності за набувальною давністю прийнято до спільного розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього [PERSON] , третя особа: Державний нотаріус Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Ковалевська Н.В., про визнання права власності в порядку спадкування. Представник [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про час та місце повідомлялася належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі, у якій також просила первісний позов задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві, а у задоволенні зустрічного позову відмовити у зв`язку з його безпідставністю. [PERSON] , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього [PERSON] , у судове засідання не з`явилася, про час та місце повідомлялася належним чином, доказів поважності своєї неявки не надала. У матеріалах справи міститься її відзив на позов, у якому вона просить у задоволенні первісного позову відмовити у повному обсязі. Представник Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), яке дії в інтересах Одинадцятої київської державної нотаріальної контори, надав заяву про розгляд справи без його участі. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що первісний позов необхідно задовольнити, а у задоволенні зустрічного позову необхідно відмовити з огляду на таке. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] помер [PERSON] , який є рідним батьком [PERSON] , чоловіком [PERSON] та сином [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. На день смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, а саме відповідно до Договору дарування квартира [ADDRESS] ). Із вказаного договору вбачається, що квартира була подарована [PERSON] позивачем за первісним позовом [PERSON] . Стаття 1222 ЦК України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. З матеріалів спадкової справи № 994 до майна померлого [INFO] [PERSON] судом встановлено, що його спадкоємцями за законом першої черги є сторони по справі: батьки [PERSON] , [PERSON] ; дружина [PERSON] ; син [PERSON] . 28 вересня 2019 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого сина. Постановою Одинадцятої київської нотаріальної контори від 03.10.2019 заявникам відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири [ADDRESS] ), у зв`язку з відсутністю оригіналу документа, що підтверджує право власності. Відповідно до п. 37 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» № 5 від 07.02.2014 зазначено, що з урахуванням положень частини першої статті 15 та статті 392 ЦК власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Підстав, передбачених ст. 1224 ЦК України для усунення [PERSON] та [PERSON] від спадкування за померлим сином, судом не встановлено. Користування іншими спадкоємцями спірним майном протягом тривалого часу не є належною підставою для позбавлення батьків померлого права на спадкування. До того ж з матеріалів спадкової справи № 994 до майна померлого [INFO] [PERSON] судом встановлено, що право власності на квартиру [ADDRESS] ), жодним спадкоємцем не успадковано. Ті обставини, що батьки спадкодавця отримали 15 000,00 доларів США за усунення від спадкування від своїх частин щодо спірної квартири, не підтверджені у судовому засіданні жодними належними та допустимими доказами. Частинами 1-3 ст. 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Беручи до уваги ті обставини, що [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями першої черги за законом після померлого сина [PERSON] , враховуючи відсутність підстав для усунення їх від спадкування, а також наявність двох інших спадкоємців першої черги, суд вважає можливим задовольнити первісні позовні вимоги та визнати за [PERSON] та [PERSON] право власності у порядку спадкування за законом на 1/4 частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , за кожним з них в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . Відповідно на підставі вищевказаного суд вважає необхідним у задоволенні зустрічного позову відмовити. Зазначене рішення по справі жодним чином не порушує права та інтереси інших спадкоємців померлого щодо спірного майна. Відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України суд вбачає правильним стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судовий збір у розмірі 4 000,00 грн, що підтверджується квитанцією про його оплату. На підставі викладеного, ст. 392, 1218, 1220-1222, 1224, 1261 ЦК України, ст. 4-5, 12-13, 76, 81, 133, 141, 263-265 ЦПК України, суд, -

Outcome: approved