Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-06 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду з позовом до Комунального підприємства «Кривбасводоканал» про захист прав споживача послуг, відповідно до вимог якого просили суд: зобов`язати Комунальне підприємство «Кривбасводоканал» скасувати борг, який виник в результаті неврахування показників приладу обліку спожитої холодної води типу ЛК-15Г заводський номер 5256101, розташованого у сан.узлі квартири за адресою: [ADDRESS] , здійснити перерахунок нарахувань позивачам [PERSON] та [PERSON] за водопостачання з 01.11.2019 року та у подальшому, враховувати показники приладу обліку спожитої холодної води типу ЛК-15Г, заводський номер 5256101, розташованого у сан.узлі квартири за адресою: [ADDRESS] . Зобов`язати Комунальне підприємство «Кривбасводоканал» провести за власний рахунок демонтаж, транспортування, повірку та монтаж приладу обліку спожитої холодної води типу ЛК-15Г заводський номер 5256101, розташованого у сан.узлі квартири за адресою: [ADDRESS] , [INFO] . Стягнути з відповідача матеріальну шкоду (реальні збитки) в сумі 20 000,00 грн. за правову допомогу адвоката, суму морального збитку в розмірі 47 230,00 грн. та судові витрати пов`язані з явкою до суду у вигляді компенсації за відрив від звичайних занять за всі дні коли позивачі з`являлися до суду. В обґрунтування заявлених позовних вимог [PERSON] та [PERSON] в позовній заяві зазначили, що вони є співвласниками багатоквартирного будинку [ADDRESS] . З 09.07.2015 року вони мають індивідуальний договір з КП «Кривбасводоканал» № Дз12/296, посилаючись на вимоги ст.17 ЗУ «Про метрологію та метрологічну діяльність» в редакції від 03.07.2019 року, позивачі звернулись до суду з вимогою про зобов`язання відповідача провести за власний рахунок демонтаж, транспортування, повірку та монтаж приладу обліку спожитої холодної води типу ЛК-15Г заводський номер 5256101, розташованого у сан.узлі квартири за адресою: [ADDRESS] . Позивачі зазначають, що на протязі 2019 року вони неодноразово нагадували контролеру КП «Кривбасводоканал», яка знімала покази з їх лічильника, що вже треба провести повірку лічильника відповідно до вимог вище вказаного закону, але контролер КП «Кривбасводоканал» повідомляли їх, що повірку проводили ФОП начебто від КП «Кривбасводоканал», зокрема ФОП [PERSON] .04.12.2019 року особа, яка представилася робітником КП «Кривбасводоканал», погрожувала позивачам, що з 01.11.2019 року покази їх лічильника враховуватися не будуть, так як вони відмовилися додатково платити за повірку їх квартирного лічильника. Позивачі зазначають, що їм в п`ять разів збільшилися суми до сплати за відповідні послуги та заблоковано в «Новаком» можливість передавати покази їх лічильника. В результаті протиправних дій відповідача позивачі зазнали страждання та приниження, тривоги, страху, занепокоєння, стресу, розчарування, відчуття несправедливості та тривалої невизначеності. Позивач [PERSON] також є потерпіла від дій відповідача, так як повинна сплачувати зі своєї пенсії штучно завищені суми, що приводить людину похилого віку до стресів, розладів здоров`я та нервового зриву.Таким чином протиправними діями, безпідставним вимаганням з позивачів грошей, погрозами, відповідач завдав їм фізичні та душевні страждання, були порушені їх звичайні життєві відносини, відповідачем було спричинено моральну шкоду яку позивачі оцінюю в 23 615 грн. кожному, загалом 47 230,00 грн. У зв`язку з чим позивачі звернулись до суду з вказаним позовом та просили суд його задовольнити у повному обсязі. Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.01.2020 року, позовна заява надійшла до провадження судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Хлистуненко О.В. (а.с.33) Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Хлистуненко О.В. від 23 січня 2020 року задоволено самовідвід судді по вказаній справі. (а.с. 34) Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 січня 2020 року, справа надійшла до провадження судді Ступак С.В. (а.с.35) Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ступак С.В. від 30 січня 2020 року відкрито провадження по вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін. (а.с.36) 20 лютого 2020 року на адресу суду від представника відповідача Комунального підприємства «Кривбасводоканал» - Шаповал З.А. надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача зазначив, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] є незаконними й необґрунтованими, в обґрунтування чого зазначила, що в квартирі [ADDRESS] вищевказаного будинку було встановлено засіб обліку води марки ЛК- 15 зав.№5256101 та 09 липня 2015 року опломбовано та взято на облік Комунальним підприємством «КРИВБАСВОДОКАНАЛ». Пунктом 15 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №630 від 21.07.2005 року визначено, що засоби обліку води і теплової енергії, встановлені у квартирі (будинку садибного типу) та на вводі у багатоквартирний будинок, підлягають періодичній повірці.Періодична повірка засобів обліку води і теплової енергії проводиться у строк, що не перевищує одного місяця. Під час опломбування встановленого в квартирі Позивачів засобу обліку холодної води Позивачів було повідомлено, що наступний термін повірки даного лічильника - березень 2019 року. Законами України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» та «Про житлово-комунальні послуги» було внесено зміни до статті 17 Закону про метрологію та виключено вимогу щодо здійснення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу) ЗВТ (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб теплову енергію і воду), що є власністю фізичних осіб, за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з тепло- і водопостачання. За визначенням, наведеним у статті 1 Закону про комерційний облік, вузол розподільного обліку - вузол обліку, що забезпечує індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлях, де налічуються два та більше споживачів. Згідно з частиною другою статті 6 Закону про комерційний облік обслуговування та заміна вузлів розподільного обліку/приладів-розподілювачів теплової енергії здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено законом або договором. Відповідно до частини четвертої статті 17 Закону про метрологію періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування і монтаж) вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання теплової енергії та води в квартирах (приміщеннях) будинку, здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено договором, а у разі укладення співвласниками багатоквартирного будинку індивідуальних договорів про надання відповідної комунальної послуги періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування і монтаж) таких вузлів обліку забезпечуються виконавцем комунальної послуги за рахунок плати за абонентське обслуговування, встановленої відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Закон України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», прийнятий 22 червня 2017року, (набрав чинності 02.08.2017 року). Абзацом 2 п.7 Прикінцевих та перехідних положень цього Закону зобов`язано Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі - НКРЕКП) забезпечити перегляд порядків формування тарифів на послуги з постачання теплової енергії, гарячої води, централізованого водопостачання для суб`єктів природних монополій та суб`єктів, що провадять діяльність на суміжних ринках, зокрема в частині виключення зі структури тарифів витрат на встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного та розподільного обліку теплової енергії та води. Відповідно до вимог Закону, НКРЕКП прийняла постанову №1344 від 02.11.2017р. «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 26 листопада 2015 року № 2868». Постановою НКРЕКП №1344 від 02.11.2017р. «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 26 листопада 2015 року №2868» із діючих структур тарифів було вилучено витрати, пов`язані з обслуговуванням та повіркою загально будинкових та індивідуальних засобів обліку води.Відтак, з 29 листопада 2017 року повірка та ремонт засобів квартирних приладів обліку води, які знаходяться у власності фізичних осіб, здійснюється за кошти абонентів. В квартирі Позивачів встановлений засіб обліку холодної води, повірка якого була проведена 19.03.2015 р. відповідно даних, вказаних в паспорті встановленого лічильника. Відповідно до вимог чинного законодавства України, повірку лічильників треба провести не пізніше закінчення терміну міжповірочного інтервалу, встановленого для даного лічильника, для даного типу лічильників води міжповірочний інтервал встановлено терміном 4 роки. Міжповірочні інтервали відображені у паспорті лічильників (якщо це новий прилад) або у Свідоцтві про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки ( якщо прилад був в експлуатації і вже проходив повірку). На час виникнення обов`язку споживача здійснити повірку встановленого засобу обліку води діяли і діють тарифи на централізоване водопостачання та водовідведення, встановленні для КП «Кривбасводоканал» в яких витрати з періодичної повірки, обслуговуванні і ремонту засобів обліку води та теплової енергії, які є власністю фізичної особи - споживачі вилучені зі складу тарифів на комунальні послуги. Щодо нарахувань за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення у випадку відсутності повірки водоміра представник відповідача у відзиві зазначила, що згідно ст. 41 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» - облік у сфері питного водопостачання здійснюється підприємствами питного водопостачання і споживачами за допомогою технічних засобів, що внесені до державного реєстру засобів вимірювальної техніки. У разі відсутності таких технічних засобів облік питної води тимчасово здійснюється розрахунковим шляхом згідно з установленими нормами. Згідно з п. 2 ст. 8 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», засоби вимірювальної техніки дозволяється застосовувати лише за умови, якщо вони пройшли державну повірку. Нарахування у період тимчасової відсутності лічильника (під час проходження лічильником повірки) здійснюються відповідно до пункту 15 Постанови Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, в якому вказано: періодична повірка засобів обліку води проводиться у строк, що не перевищує одного місяця. За цей час споживач оплачує відповідні послуги згідно з середньомісячними показниками засобів обліку за попередні три місяці. Дані зміни зафіксовані в постановах НКРЕКП (зокрема №1343 та №1344 від 02.11.2017) якими внесено зміни до встановлених тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення внаслідок виключення з їх структури витрат, пов`язаних з обслуговуванням та повіркою засобів обліку. Так як, з березня 2019 року по жовтень 2019 року Позивачами не було проведено повірку свого лічильника холодної води, встановленого за адресою [ADDRESS] , в листопаді 2019 року даний лічильник було знято з абонентського обліку КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ», як такий, що не пройшов державну повірку. Тому, починаючи з листопада 2019 року нарахування здійснюються за методом, який застосовується для квартир без індивідуальних приладів обліку води, тобто за встановленими нормами споживання. Крім того, представник відповідача у відзиві зазначила, з 20.01.2020 року по 22.01.2020 рік Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області було проведено на КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, відповідно до звернення [PERSON] від 05.12.2019 року, листа Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 24.12.2019 року №3632- 06/56103-03 та листа Держпродспоживслужби від 09.01.2020 року №15.4-4/2/112. Вході проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) встановлено, що порушень вимог законодавства про захист прав споживачів не встановлено (акт №002086/124/7-20). Стосовно вимоги позивачів про відшкодування моральної шкоди, представник відповідача зазначила, що позивачами не надано доказів та не доведено нанесену їм моральну шкоду. У зв`язку з чим, просила суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В тому числі, суд враховує вимоги ст.80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду. Суд, вивчивши наявні матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, за наступних підстав. З матеріалів справи встановлено, що 09 липня 2015 року між Комунальним підприємством «Кривбасводоканал» та [PERSON] укладено Договір № Дз 12/296 про надання послуг централізованого постачання холодної води і водовідведення, за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до п. 1.1 предметом вказаного договору зазначено, що виконавець зобов`язується надавати споживачеві вчасно та відповідної якості послуги з постачання холодної води і водовідведення, а споживач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. (а.с.12-14) На підставі викладеного суд зазначає, що позивачі є споживачами послуг з централізованого водопостачання та водовідведення, виконавцем яких є Комунальне підприємством «Кривбасводоканал». До квартири позивачів надаються відповідачем послуги з водопостачання та водовідведення, а вони, в свою чергу, своєчасно, щомісячно має оплачувати їх відповідно до встановлених тарифів. При цьому, послуги за водопостачання позивач сплачує на підставі показань справного та опломбованого лічильника обліку холодної води, який був встановлений у її квартирі відповідно до акту прийому в експлуатацію засобів обліку холодної води після попередньої повірки. Відповідно до Акту опломбування вузла обліку питної води від 09 червня 2015 року, вбачається, що представником інспекції «Водозбуту» Дзержинського району Жуковою О.В., з одного боку і споживач [PERSON] , з іншого боку, який мешкає за адресою: [ADDRESS] , склали цей акт про те, що цього числа була проведена перевірка водопостачання за даною адресою. Перевіркою встановлено, що на водомірному вузлі с/узел на прямій (обводній) лінії встановлений водолічильник марки ЛК-15, завод №5256101, дата держповірки 15.03.2015 року, показники 00001 м3. Пломба держповірки не порушена. Наступний термін держповірки 15.03.2019 року. Фланці водо лічильника при пломбовані до фланців сполученої труби пломбою № R 16110488. (а.с.28) Позивачі вважають відмову відповідача від проведення періодичної повірки (демонтаж, транспортування та монтаж) засобу вимірювальної техніки (лічильника) незаконною, яка суперечить нормам діючого законодавства України щодо порядку здійснення періодичних повірок засобів вимірювальної техніки. Перевіряючи доводи позивачів та його посилання, як на підставу для задоволення позовних вимог, на положення абз.4 п.4 ст.17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», та п.п. 9, 32 постанови Кабінету Міністрів України №630 від 21 липня 2005 року «Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення» про те, що періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки покладається на суб`єктів господарювання та здійснюються за рахунок виконавців, суд визнає їх помилковими виходячи з таких підстав. Суд зазначає, що правові основи забезпечення єдності вимірювань в Україні визначає Закон України «Про метрологію та метрологічну діяльність», який регулює відносини, що виникають в процесі провадження метрологічної діяльності, із змінами і доповненнями, внесеними Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», від 22 червня 2017 року №2119-VIII. До моменту прийняття Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», від 22 червня 2017 року № 2119-VIII, який набрав чинності 02 серпня 2017 року, частиною четвертою статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» було передбачено, що періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюється за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло- газо- і водопостачання. Після набрання чинності Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», змінено підходи до обліку комунальних послуг, а також встановлення та обслуговування засобів обліку. Так, вказаним Законом було внесено зміни до статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та виключено вимогу щодо здійснення періодичної повірки обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб теплову енергію і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюється за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з тепло- і водопостачання. При цьому, відповідно до частини четвертої статті 17 цього Закону періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) проводиться за рахунок внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку, встановлених відповідно до Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», від 22 червня 2017 року № 2119-VIII. Порядок подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. При цьому, відповідно до п. 6 та п. 10 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» вузол розподільного обліку - вузол обліку, що забезпечує індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлях, де налічуються два та більше споживачів. Обслуговування вузлів обліку - огляд, опломбування/розпломбування, періодична повірка (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж), ремонт засобів вимірювальної техніки, які є складовою частиною вузла обліку, забезпечення дистанційної передачі результатів вимірювання (за наявності), ремонт та заміна допоміжних засобів вузла обліку, а за згодою власника (співвласників) будівлі також охорона або страхування вузла обліку. Доводи позивачів про наявність правових підстав для визнання незаконними дій та бездіяльності відповідача щодо не проведення повірки лічильника холодної води без проведення позивачем оплати вказаної послуги не знайшли свого підтвердження, оскільки, відповідно до ч.2 ст.6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», обслуговування та заміна вузлів розподільного обліку/приладів - розподілювачів теплової енергії здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено законом або договором. Періодична повірка засобів вимірювальної техніки вузлів розподільного обліку здійснюється згідно з міжповірочним інтервалом, зазначеним у технічному паспорті на цей засіб, але не менш як один раз на шість років для засобів механічного типу та не менш як один раз на дев`ять років для засобів інших типів. Крім цього, суд звертає увагу на те, що відповідно до п.5 та п.7 розділу ІV Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) проводиться за рахунок внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку, встановлених відповідно до Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання». При цьому, вказаним Законом зобов`язано Національні комісії, що здійснюють державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, органам місцевого самоврядування протягом трьох місяців з дня опублікування цього Закону: -забезпечити перегляд порядків формування тарифів на послуги з постачання теплової енергії, гарячої води, централізованого водопостачання для суб`єктів природних монополій та суб`єктів, що провадять діяльність на суміжних ринках, зокрема в частині виключення зі структури тарифів витрат на встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного та розподільного обліку теплової енергії та води; -забезпечити перегляд тарифів на теплову енергію, послуг з централізованого водопостачання, постачання гарячої та холодної води для суб`єктів природних монополій та суб`єктів, що провадять діяльність на суміжних ринках, в частині виключення зі складових відповідних тарифів витрат на встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного та розподільного обліку теплової енергії та води. На виконання вказаних вимог Закону постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП) від 02.11.2017 року №1344 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 26.11.2015 року №2868» витрати на періодичну повірку виключені з тарифу на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем). За правилами ст.3 пункту 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Порядок надання та оплати комунальних послуг, права та відповідальність споживачів і виконавців цих послуг регламентуються Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 Згідно з пунктом 9 Правил періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку проводяться за рахунок виконавця. Виконавець зобов`язаний контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж (пункт 32 Правил). Відповідно до пункту 10 Правил справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається. Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку про безпідставність та не обґрунтованість позовних вимог щодо зобов`язання відповідача провести періодичну повірку (демонтаж, транспортування та монтаж) засобу вимірювальної техніки (лічильника), установленого в квартирі позивачів, оскільки між сторонами не досягнуто угоди про оплату вказаних послуг. Щодо вимог позивачів про здійснити перерахунок нарахувань позивачам [PERSON] та [PERSON] за водопостачання з 01.11.2019 року та у подальшому, враховувати показники приладу обліку спожитої холодної води типу ЛК-15Г, заводський номер 5256101, розташованого у сан.узлі квартири за адресою: [ADDRESS] , суд вважає їх такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Так згідно ст.41 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» - облік у сфері питного водопостачання здійснюється підприємствами питного водопостачання і споживачами за допомогою технічних засобів, що внесені до державного реєстру засобів вимірювальної техніки. У разі відсутності таких технічних засобів облік питної води тимчасово здійснюється розрахунковим шляхом згідно з установленими нормами. Покази лічильників води використовуються під час розрахунків у сфері комунальних послуг між споживачем та постачальниками послуг, лічильники повинні зберігати свої метрологічні характеристики. Згідно Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», лічильники підлягають обов`язковій повірці. Під час повірки встановлюється придатність лічильника до застосування на підставі результатів контролю їх метрологічних характеристик. Для комерційного обліку можуть застосовуватись лічильники води, типи яких занесені до Державного реєстру засобів вимірювальної техніки України. Власники лічильників зобов`язані своєчасно, з урахуванням установлених міжповірочних інтервалів (тобто певного інтервалу часу між двома послідовними періодичними повірками), подавати прилад на повірку. Міжповірочний інтервал складає 3 або 4 роки залежно від типу лічильника води. Згідно з п.2 ст.8 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», засоби вимірювальної техніки дозволяється застосовувати лише за умови, якщо вони пройшли державну повірку. Нарахування у період тимчасової відсутності лічильника (під час проходження лічильником повірки) здійснюються відповідно до пункту 15 Постанови Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, в якому вказано: періодична повірка засобів обліку води проводиться у строк, що не перевищує одного місяця. За цей час споживач оплачує відповідні послуги згідно з середньомісячними показниками засобів обліку за попередні три місяці. Дані зміни зафіксовані в постановах НКРЕКП (зокрема №1343 та №1344 від 02.11.2017 року) якими внесено зміни до встановлених тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення внаслідок виключення з їх структури витрат, пов`язаних з обслуговуванням та повіркою засобів обліку. Суд погоджується з доводами представника Відповідача, оскільки, з березня 2019 року по жовтень 2019 року позивачами не було проведено повірку свого лічильника холодної води, встановленого за адресою [ADDRESS] , тому, в листопаді 2019 року даний лічильник було знято з абонентського обліку КП «Кривбасводоканал», як такий, що не пройшов державну повірку. Таким чином, починаючи з листопада 2019 року нарахування здійснюються за методом, який застосовується для квартир без індивідуальних приладів обліку води, тобто за встановленими нормами споживання. З матеріалів справи вбачається, що позивач по справі [PERSON] , 05.12.2019 року звертався з інформаційним запит до Держпродспоживслужби. (а.с.11) На підставі вказаного звернення 20.01.2020 року по 22.01.2020 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області було проведено на КП «Кривбасводоканал» позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів. В ході проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) встановлено, що порушень вимог законодавства про захист прав споживачів не встановлено, що підтверджується Акт №002086/124/7-20. Враховуючи вищевикладене, суд вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Щодо позовних вимог позивачів про зобов`язання Комунальне підприємство «Кривбасводоканал» скасувати борг, який виник в результаті неврахування показників приладу обліку спожитої холодної води типу ЛК-15Г заводський номер 5256101, розташованого у сан.узлі квартири за адресою: [ADDRESS] , суд вважає їх такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Так, статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. У частині другій статті 16 ЦК України визначено способи захисту цивільних прав та інтересів судом: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. У зв`язку з чим, вказані позовні вимоги не узгоджуються із частиною другою статті 16 ЦК України, якою передбачений перелік способів захисту цивільних прав та інтересів. Позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача в подальшому проводити нарахування за показаннями лічильника задоволенню не підлягають, оскільки межах ЦПК України захисту підлягає порушене право позивача, встановлення ж обов`язків на майбутнє без наявності спірних правовідносин є безпідставним, оскільки судове рішення має бути наслідком чинного правового регулювання та встановлених фактичних обставин. Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідача моральної шкоди, суд зазначає наступне. Відповідно до п.1 ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Верховний Суд України в постанові Пленуму №4 від 31.03.95р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» вказав, у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується ( п.4 постанови Пленуму). Пунктом 5 вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України визначено, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягає в т.ч. наявність такої шкоди. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Особа (фізична чи юридична) звільняється від відповідальності по відшкодуванню моральної шкоди, якщо доведе, що остання заподіяна не з її вини. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості (п.9 постанови Пленуму № 4 Верховного Суду України). Відшкодування моральної шкоди, завданої споживачам, передбачено ст.4 Закону України «Про захист споживачів», відповідно до якої споживачі мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту продукції), відповідно до закону. Доводів того, що позивачі зазнали моральної школи внаслідок недоліків продукції (дефекту продукції) суду не надано, крім того позивачами не надано будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження завдання їм моральних страждань винними діями відповідача, що у зв`язку із діями відповідача позивач вимушений був докласти зусиль для відновлення свого морального стану та що між ними є причинний зв`язок. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати компенсуються за рахунок позивача. Враховуючи те, що вимоги позивачів задоволенню не підлягають, підстав для стягнення з відповідача судових витрати, понесених позивачами у зв`язку з наданням правової допомоги, також задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed