Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-10 00:00:00

Позивач звернулися до суду з позовом, в якому вказує, що 07 березня 2016 року відбулися установчі збори власників квартир багатоквартирного будинку [ADDRESS] . 18 березня 2016 року на засіданні правління ОСББ, головою правління обрано Відповідача [PERSON] . На підставі вказаних рішень, 23 березня 2016 року було проведено державну реєстрацію багатоквартирного будинку «Дніпровець» - ОСББ «Дніпровець»: 69006. м. Запоріжжя, вул. Портова, буд. № 9-А, та було зареєстровано Статут ОСББ. 04 вересня 2017 року відбулися позачергові загальні збори ОСББ «Дніпровець», за результатами проведення яких 16 вересня 2016 року було складено відповідний протокол №1, у відповідності до якого співвласниками ОСББ «Дніпровець» було прийнято рішення про переобрання складу правління та ревізійної комісії. 17 вересня 2016 року правлінням ОСББ «Дніпровець» було проведено засідання, в результаті якого було обрано Голову та заступника Голови правління ОСББ «Дніпровець». 21 вересня 2017 року було проведена державна реєстрація відповідних змін. Після переобрання Голови правління та призначення на цю посаду [PERSON] , остання неодноразово зверталася до відповідача з вимогою повернути установчі документи Об`єднання, а саме: виписку з ЄДР про державну реєстрацію об`єднання, установчий протокол об`єднання, статут та печатку об`єднання, первинні бухгалтерські документи, а також технічну документацію на будинок, в т.ч. документацію на ліфти. Однак відповідач повністю ігнорує законні вимоги позивача. На думку позивача, печатка, установчі і первинні бухгалтерські документи, а також технічна документація на будинок та мережі, які є власністю ОСББ «Дніпровець», знаходяться у відповідача на теперішній час безпідставно у зв`язку з тим, що з моменту державної реєстрації змін до статутних документів ОСББ «Дніпровець», які були проведені 21 вересня 2016 року, Головою правління є [PERSON] та відповідно до Протоколу № 1 позачергових загальних зборів ОСББ «Дніпровець» від 16 вересня 2016 року [PERSON] не входить до складу новообраного Правління ОСББ. На адресу суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, відповідно до якої [PERSON] вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. Відповідач зазначає, що його, як співвласника та діючого голову правління ОСББ «Дніпровець», на час проведення позачергових загальних зборів ОСББ «Дніпровець» не було належним чином повідомлено про проведення загальних зборів. Як вбачається з Протоколу № 1 Позачергових загальних зборів, проведених 04 вересня 2016 року, ОСББ «Дніпровець» від 16 вересня 2016 року, переобрання членів правління було проведено без заслуховування звіту діючого Правління на день проведення загальних зборів, а отже обрання нових членів правління ОСББ «Дніпровець» відбулося без звільнення попереднього складу органів управління ОСББ. Зокрема, на загальних зборах не приймалось рішень щодо виконання зобов`язань про передачу відвідачем документації, яка є предметом позову, новому голові правління ОСББ «Дніпровець». [PERSON] вказує, що за період з 04 вересня 2016 року по 07 жовтня 2016 року його не було офіційно повідомлено про результати загальних зборів. Будь-яких вимог по факту незаконного заволодіння та утримання документів ОСББ «Дніпровець» до відповідача у цей проміжок часу не надходило, про що свідчить факт відсутності в матеріалах справи належних і допустимих доказів того, що відповідача просять повернути документи, які знаходяться у\~нього.\~Відповідач вважає,\~що в\~матеріалах судової\~справи відсутні\~докази незаконного\~заволодіння ним\~майном,\~яке належить\~позивачу,\~і відмови\~добровільно повернути\~майно.\~Крім того,\~у зв`язку\~з тим,\~що ОСББ\~«Дніпровець» було\~новоутвореним суб`єктом\~господарської діяльності\~і у\~розпорядженні правління\~ОСББ були відсутні будь-які окремі приміщення пристосовані для організації офісного приміщення, за рішенням\~Правління для\~зберігання технічної,\~фінансової і\~первинної документації\~та іншого\~майна було\~облаштоване місце\~для зберігання вищезазначеної документації\~і майна\~у підвальному\~приміщені,\~яке було\~розташоване у\~третьому під`їзді\~будинку 9А по [ADDRESS] .\~07\~жовтня 2016\~року під\~час спроби\~потрапити до\~підвального приміщення\~відповідачем та\~членами правління\~з метою\~огляду наявності\~та технічного\~стану приладу\~обліку теплової\~енергії та\~цілісності вводів\~централізованого холодного\~і гарячого\~водопостачання, було\~встановлено, що замок на\~вході до\~вищевказаного підвального\~приміщення було\~замінено на\~новий,\~а старий\~замок,\~ключі від\~якого були\~у відповідача,\~лежав зламаний\~на підлозі\~біля входу\~до підвалу,\~про що\~зафіксовано в акті від 07.10.2016 року. Після опитування мешканців було встановлено, що замок на вході до підвального приміщення було замінено новими членами правління. Справа розглядається за відсутності учасників справи в порядку спрощеного позовного провадження, тому у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та надані докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування і розпорядження своїм майном. Згідно зі ст. 319 ЦК України власник володіє, користується і розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Судом встановлено, що відповідно до Відомостей з єдиного держаного реєстру підприємств та організацій України, 23.03.2016 реєстраційною службою Запорізького міського управління юстиції зареєстровано ОСББ «Дніпровець», яке знаходиться за адресою: 69006, м. Заопріжжя, вул. Портова, [ADDRESS] . 9-А, під керівництвом [PERSON] Згідно з протоколом №1 позачергових загальних зборів, проведених «04» вересня 2016 року, ОСББ «Дніпровець», від 16 вересня 2016 року, на порядок денний загальних зборів було поставлено питання про переобрання складу правління та ревізійної комісії, затвердження нової редакції статуту, розгляд питання форми подальшого обслуговування будинку та ін., результатом яких стало переобрання складу правління та ревізійної комісії, затверджено новий статут обєднання та нову форму обслуговування будинку. Відповідно до протоколу № 1 засідання правління ОСББ «Дніпровець» від 17 вересня 2016 року, на порядок денний засідання було поставлено питання про обрання головуючого засідання правління, голови правління та його заступника, й обрання секретаря правління ОСББ «Дніпровець», результатом якого стало обрання головуючого засідання правління та голови правління ОСББ «Дніпровець» в особі Лаковської О.А., заступника голови правління в особі Краскової О.А. та секретаря правління ОСББ «Дніпровець» в особі Хропач Н.С. Наказом № 1 від 19.09.2016 року ОСББ «Дніпровець» призначено Лаковську О [PERSON] А [PERSON] на посаду Голови правління ОСББ «Дніпровець» на підставі протоколу засідання правління від 17.09.2016 року. Судом з`ясовано, що відповідно до Виписки з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, виданою 05.10.2016 року, керівником ОСББ «Дніпровець», яке знаходиться за адресою: 69006, м. Запоріжжя, вул. Портова, буд. 9-А, є [PERSON] . Листом Голови правління ОСББ «Дніпровець» Лаковської О.А. від 05.10.2016 року за вих. № 0510-16 повідомлено Прядка Г.В. про переобрання складу та обрання Голови правління ОСББ «Дніпровець», у зв`язку з чим до нього звернулися з вимогою негайно повернути за актом прийому-передачі всю установчу, фінансову, технічну документацію, печатки та інше майно ОСББ «Дніпровець» Згідно з\~наданим відповідачем\~актом від\~07.10.2016\~р.\~встановлено,\~що [PERSON] ,\~як Голова\~правління ОСББ\~«Дніпровець»,\~ [PERSON] ,\~як заступник\~Голови правління\~ОСББ та\~ [PERSON] ,\~як член\~правління ОСББ\~проводили перевірку\~щодо наявності\~та технічного\~стану приладу\~обліку теплової\~енергії та\~цілісності вводів\~централізованого холодного\~і гарячого\~водопостачання,\~що знаходиться\~у підвальному\~приміщені третього\~під`їзду\~у будинку [ADDRESS] , під\~час якої\~було встановлено, що замок до вищевказаного підвального приміщення було замінено невідомими особами, та не відповідає раніше встановленому замку правлінням ОСББ, та відкрити замок ключами, які були у [PERSON] , й потрапити до приміщення не виявилося можливим. Статтею 387 ЦК України передбачено, що власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України. Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав. Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які вникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частин першої, другої статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені цими актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання повинне належно виконуватись відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що зазвичай ставляться. Згідно з частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з частинами першою та другою статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків Приписами частини першої статті 207 ЦК України передбачено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. З огляду на положення частини першої статті 207 ЦК України, відсутність письмових документів, які б свідчили про наявність у [PERSON] майна, яке просить витребувати ОСББ «Дніпровець», приводить суд до висновку про відсутність доказів щодо утримання відповідачем установчих документів ОСББ «Дніпровець», а саме: виписки з ЄДР про державну реєстрацію об`єднання, установчого протоколу об`єднання, статуту та печатки об`єднання, первинних бухгалтерських документів, а також технічної документації на будинок, в т.ч. документації на ліфти. Згідно із вимогами ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. В силу вимог ч. З ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2 ст. 76 ЦПК України). Докази у цивільному процесі мають бути належними та допустимими. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування ч. 1 ст. 77 ЦПК України). Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч. 1 ст. 78 ЦПК України). На підставі викладеного, з`ясувавши усі фактичні обставини, перевіривши матеріали справи, дослідивши наявні докази, надавши їм належну оцінку, на основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, проаналізувавши норми матеріального права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин, з огляду на те, що цивільне судочинство не може ґрунтуватись на припущеннях, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову, оскільки позивачем не було надано жодних належних та допустимих доказів отримання відповідачем вищевказаних установчих документів ОСББ «Дніпровець».

Outcome: dismissed