Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-13 00:00:00

Позивач звернулася до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла її баба – [PERSON]. За життя [PERSON] залишила заповіт за яким все своє майно заповіла своїй дочці (матері позивачки) – [PERSON]. [PERSON] померла [INFO] року, тобто до відкриття спадщини. Позивач являється єдиним спадкоємцем померлої [PERSON] Своєчасно вона не звернувся до нотаріальної контори щоб розпочати процедуру спадкування, оскільки їй було невідомо про наявність у спадкодавця майна, яке б вона могла успадкувати. Просить суд визначити їй додатковий 3-х місячний строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON]. Позивач в підготовче судове засідання не з’явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує. Куликівська селищна рада надала відзив за підписом першого заступника Куликівського селищного голови [PERSON], відповідно до якого позовні вимоги [PERSON] визнала в повному обсязі, не має заперечень проти їх задоволення, справу просить розглянути у відсутність представника Куликівської селищної ради. Від приватного нотаріуса Куликівського районного нотаріального округу Пономаренка Є.П. надійшла заява про проведення судового засідання без його участі, проти задоволення позовних вимог [PERSON] заперечень не має. Позовна заява надійшла до суду 17 квітня 2019 року. Ухвалою суду від 19 квітня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче судове засідання призначене на 14 травня 2019 року. Згідно зі ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи те, що відповідач визнав позов, суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Відповідно до ч. 2 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі – ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. [INFO] померла [PERSON] (а.с. 6). Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить право на земельну частку відповідно до сертифікату серії ЧН № 0097781 на право на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності сільгосппідприємства «ім. Леніна» села Дроздівка, розмір земельної частки (паю) складає 6,01 га в умовних кадастрових гектарах (а.с.13). Згідно з довідкою виконкому Куликівської селищної ради Куликівського району Чернігівської області № 191 від 04 березня 2019 року, [PERSON] на день своєї смерті, [INFO], була зареєстрована та постійно проживала за адресою: [ADDRESS], разом зі [PERSON] (а.с.12). За життя [PERSON] залишила заповіт, яким все своє майно заповіла дочці – [PERSON]. Заповіт складений 07 січня 1995 року, посвідчений секретарем Дроздівської сільської ради [PERSON] зареєстрований в реєстрі за № 3 (а.с. 11). 16 січня 1982 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON], внаслідок чого змінила прізвище на «[PERSON]» (а.с.8). [PERSON] померла [INFO] року, тобто до відкриття спадщини щодо майна померлої [INFO] року [PERSON] (а.с.9). Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась (а.с.21). [PERSON] є онукою [PERSON] та дочкою [PERSON], що підтверджується свідоцтвами про народження позивачки та її матері та свідоцтвами про укладення шлюбу між [PERSON] та [PERSON] та між [PERSON] з [PERSON] (а.с.8,10). Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч.1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Таким чином [PERSON] є спадкоємцем майна померлої [PERSON] першої черги за правом представлення після смерті своєї матері – [PERSON], яка була дочкою спадкодавця, та померла до відкриття спадщини. Інших спадкоємців [PERSON], які претендують на спадщину, судом не виявлено. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Визнання позову відповідачем не суперечить закону правам , свободам чи інтересам інших осіб, та є підставою для задоволення позовних вимог. Позивач є спадкоємцем майна покійної [PERSON] за правом представлення після смерті матері – [PERSON], яка була дочкою спадкодавця, та померла до відкриття спадщини, разом зі спадкодавцем не проживала. Посилання позивача на ту обставину, що про існування об’єкту спадщини її було невідомо до цього часу, нічим не спростовані. Оскільки власники земельних ділянок отримують орендну плату від агропромислових підприємств і заінтересовані у додаткових грошових надходженнях, несвоєчасне звернення з заявою про прийняття спадщини підтверджує незнання позивачем про факт існування сертифікату на право на земельну частку (пай) на ім’я спадкодавця. Таким чином, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України їй необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON].

Outcome: approved