Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернулася до суду із позовом і просить розділите спільне майно, яке перебуває у спільній частковій власності, а саме: 1/2 частину житлового будинку, що розташований по [ADDRESS] , виділивши їй: частину кухні-їдальні (1-1), площею 17,30 кв.м., житлову кімнату (1-3), площею 14,90 кв.м., санвузол (1-4), площею 6,90 кв.м., загальна площа 39,10 кв.м.; навіс (а3); 1/4 воріт (1); 1/4 огорожі (2); 1/4 вимощення (1), що становить 1/4 частину спільного майна. Відповідачу просить виділити у користування частину кухні-їдальні (1-1), площею 30,30 кв.м.; житлову кімнату (1-2), площею 8,90 кв.м., загальною площею 39,20 кв.м.; 1/4 воріт (1), 1/4 огорожі (2), 1/4 вимощення (1). Також просить розділити між ними земельну ділянку, площею 0,0500 га, виділивши їй 1/2 її частину, площею 0,025 га. Також просить стягнути із відповідача судові витрати по сплаті судового збору. \~ \~ \~ \~Посилається на те, що з відповідачем по справі перебуває у шлюбі, зареєстрованому 27 лютого 2018 року Переяслав-Хмельницьким міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області (актовий запис № 41). 16 лютого 2018 року, до реєстрації шлюбу, сторонами були придбані 1/2 частина житлового будинку та 1/2 частина земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташовані по [ADDRESS] . Власником іншої 1/2 частини будинку та земельної ділянки є [PERSON] 18 вересня 2018 року між співвласниками будинку було укладено договір про поділ нерухомого майна, посвідчений державним нотаріусом Переяслав-Хмельницької міської державної нотаріальної контори (реєстровий номер 1105). Рішенням Виконавчого комітету Переяслав-Хмельницької міської ради Київської області № 204-10 від 29 травня 2018 року було присвоєно окрему поштову адресу 1/2 частині вищезазначеного будинку, що їм належить. Сімейне життя з відповідачем не склалося, що змусило її звернутися до суду із позовом про розірвання шлюбу. Відповідач в добровільному порядку розподілити належну їм 1/2 частину вищезазначеного будинку відмовляється, тому звернулася до суду із даним позовом. Згідно висновку експерта технічний поділ належної їм частини будинку можливий. \~ \~ \~ \~Ухвалою від 23 квітня 2020 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. \~ \~ \~ \~ В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала і просила їх задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи. \~ \~ \~ \~Відповідач в судове засідання двічі не з`явився, про день і час розгляду справи повідомлений належним чином, відзиву на позов, будь-яких заяв чи клопотань не направив. \~ \~ \~ \~Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, направила заяву про розгляд справи у її відсутність, не заперечує проти задоволення позову Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи та вирішити її на підставі наявних доказів. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено наступне. \~ \~ \~ \~16 лютого 2018 року між [PERSON] , з однієї сторони, та [PERSON] , [PERSON] , з іншої сторони, був укладений договір купівлі-продажу 1/2 частини житлового будинку, що розташований по [ADDRESS] (по 1/4 частці кожному). Даний договір зареєстрований в реєстрі за № 143 (а.с.5-6). \~ \~ \~ \~Також 16 лютого 2018 року між тими ж самими сторонами був укладений договір купівлі-продажу 1/2 частини земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель, площею 0,1000 га, кадастровий номер 3211000000:01:054:0141, що розташована по [ADDRESS] (по 1/4 частці кожному). Даний договір зареєстрований в реєстрі за № 145) (а.с.7-9). 27 лютого 2018 року між [PERSON] та [PERSON] Переяслав-Хмельницьким міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області був зареєстрований шлюб (актовий запис № 41) (а.с.13). Рішенням Виконавчого комітету Переяслав-Хмельницької міської ради Київської області № 204-10 від 29 травня 2018 року було присвоєно окрему адресу 1/2 частці житлового будинку, що виділяється із спільної часткової власності, та земельної ділянки, що належать [PERSON] та [PERSON] та розташовані по [ADDRESS] (а.с.18). 18 вересня 2018 року між [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] був укладений договір про поділ нерухомого майна, а саме вищезазначеного житлового будинку та земельної ділянки (а.с.10-11). Відповідно до п.1 даного Договору сторони домовилися про поділ в натурі належного їм на праві спільної часткової власності житлового будинку з відповідними надвірними господарськими будівлями та спорудами, земельної ділянки, що розташовані [ADDRESS] . Згідно п.6 Договору поділ у натурі житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами припиняє спільну часткову власність на нього між співвласниками. \~ \~ \~ \~БТІ було надано висновок № 952 від 30 березня 2020 року, відповідно до якого даний об`єкт може бути поділений в натурі саме за тим варіантом, який просить позивач, із можливістю відокремлення та облаштування окремого входу (а.с.25). Будь-яких інших доказів не надано, клопотань з цього приводу ніяких не заявлено. Позивачеві судом роз`яснено норми п. 3 ч. 5 ст. 12 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Суд приймає до уваги подані позивачем докази, на підставі яких встановлені дані обставини справи, та вважає їх належними, допустимими, достовірними. \~ \~ \~ \~Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються положеннями Цивільного кодексу України щодо поділу майна, що перебуває у спільній частковій власності, тому суд дійшов висновку про необхідність їх застосування. Відповідно до ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно ст.361 ЦК України співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності. Відповідно до ч.3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Кожен з учасників спільної часткової власності має певні правомочності у відношенні належної йому частки в праві власності на спільне майно. Відповідно до цього кожен зі співвласників може вимагати виділу своєї частки зі спільного майна. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Оскільки сторони не дійшли згоди щодо поділу будинку з господарськими будівлями та земельної ділянки за домовленістю, звернення позивача до суду є обгрунтованим. Суд приймає до уваги варіант поділу 1/2 частини спірного житлового будинку, зазначений у висновку БТІ № 952 від 30 березня 2020 року, оскільки він є раціональним та наближеним до ідеальних часток. Від відповідача заперечення щодо такого варіанту поділу будинку чи інших клопотань з цього приводу до суду не надійшли. За таких обставин, позов в частині поділу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами підлягає задоволенню. Щодо позовної вимоги про поділ земельної ділянки, слід зазначити наступне. Позивач є власником 1/2 частини спірної земельної ділянки. Відповідно до ст.88 Земельного кодексу України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Відповідно до ч. 3 ст. 364 ЦК України, у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. В силу ст. 79, 79-1 ЗК України, земельна ділянка як об`єкт цивільних прав вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера та може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадку суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. Із змісту ст.158 Земельного кодексу України вбачається, що виключно судом вирішуються земельні спори з приводу володіння, користування і розпорядження земельними ділянками, що перебувають у власності громадян. Отже, у разі виділу земельної ділянки вона стає окремим об`єктом цивільних прав та повинна мати певні обов`язкові ознаки, зокрема, площу та конфігурацію з відповідними поворотними точками. Позивач просить виділити належну їй 1/2 частину земельної ділянки. Разом з тим, ідентифікуючих даних з необхідними ознаками не зазначала, будь-яких доказів щодо цього не надала, клопотань з цього приводу, в тому числі і щодо призначення відповідної експертизи, не заявляла, хоча судом неодноразово у відповідності до ч. 5 ст. 12 ЦПК України роз`яснювалися її права та обов`язки. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 3 ст. 12 та ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до положень ст. 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Як передбачено ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів щодо можливих варіантів виділу в натурі належної їй 1/2 частини спірної земельної ділянки, для з`ясування таких обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, і без них встановити такі обставини неможливо, будь-яких клопотань, в тому числі і про призначення відповідної експертизи заявлено не було, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в частині поділу в натурі земельної ділянки в зв`язку з недоведеністю. В силу ч.1 ст.141 ЦПК України судові витрати підлягають частковому стягненню із відповідача. На підставі\~викладеного,\~відповідно до\~ст.ст.356,\~358,\~361,\~364\~Цивільного кодексу України, ст.ст.88, 120, 158 Земельного кодексу України,

Outcome: partial