Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-21 00:00:00

Позивачі [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулися до суду з позовом до відповідачів КФ ПАТ «ПриватБанк», ТОВ «ПРИВАТОФИС», третя особа Управління містобудування і архітектури виконкому Криворізької міської ради про заборону вчиняти певні дії посилаючись на те, що на першому поверсі багатоповерхового житлового будинку № 29 по вул. Ватутіна, що у м. Кривому Розі, а саме: під квартирами Позивачів, розташоване приміщення № 48 належне КФ ПАТ КБ «Приватбанк», відділення даного банку - «Гірницьке». Дане «сусідство» з відділенням Банку, протягом тривалого періоду часу, вносить дискомфорт у життя Позивачів та членів їх сімей через ненормований робочий день працівників Банку та постійне, перед вікнами будинку та у дворі, натовпу сторонніх людей (клієнтів Банку). Але, 26.09.2015 року мешканці будинку позивачів стали свідками початку будівельних робіт, які спрямовані на вбудування ще одного входу у відділення Банку, що здійснює ТОВ «ПРИВАТОФИС» на замовлення КФ ПАТ «ПриватБанк». Дана реконструкція передбачає руйнування ділянки капітальної цегляної стіни та кардинальну зміну фасаду, такі дії, в свою чергу, можуть призвести до тяжких наслідків - руйнування будинку. На звернення, направлене на ім'я голови Криворізької міської ради, була отримана відповідь з виконкому Жовтневої районної у м. Кривому Розі ради з рекомендацією звернутись до суду. Просили заборонити КФ ПАТ «ПриватБанк» вчиняти дії щодо реконструкції фасаду, шляхом монтажу нового ганку входу у відділення ПАТ «ПриватБанк» - «Гірницьке», яке розташоване у багатоповерховому будинку за адресою: приміщення № 48 по вул. Ватутіна, 29, що у м. Кривому Розі. Позивач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача КФ ПАТ «ПриватБанк» про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив. Представник відповідача ТОВ «ПРИВАТОФИС», про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив. Представник третьої особи Управління містобудування і архітектури виконкому Криворізької міської ради, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив. Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивачів підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлено, що на першому поверсі багатоповерхового житлового будинку № 29 по вул. Ватутіна, що у м. Кривому Розі, розташоване приміщення № 48, яке належить КФ ПАТ КБ «Приватбанк», відділення даного банку - «Гірницьке». Як вбачається зі звернення співвласників будинку № 29 по вул. Ватутіна у м. Кривому Розі від 29.09.2015 року, направленого на ім'я голови Криворізької міської ради, співмешканці даного будинку просили надати їм копії офіційних документів, котрі потрібні їм для скасування дозволів на реконструкцію будинку та заборону проведення будь яких робіт без згоди на це всіх співвласників будинку. Відповідно до відповіді Виконкому Жовтневої районної у м. Кривому Розі ради на звернення співвласників будинку № 29 по вул. Ватутіна у м. Кривому Розі від 29.09.2015 року, останнім розяснено, що виконком районної у місті ради не є розпорядником інформації щодо декларації про початок виконання будівельних робіт та рекомендовано звернутись до суду. З декларації про початок виконання будівельних робіт від 16.09.2016 року вбачається, що обєктом реконструкції нежитлового приміщення є приміщення № 48 у буд. 29 по вул. Ватутіна у м. Кривому Розі. Відповідно до ст..19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. Згідно положень Конституції України та норм ЦК України, усі суб'єкти права власності рівні перед законом, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю; право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Кожна особа, відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України, має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Частиною 2 статті 16 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, можуть бути припинення дії. Відповідно до ч. 2 ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 02.03.2004 року № 4-рп\\2004 року, власники квартир багатоквартирних будинків є співвласниками допоміжних приміщень будинку, технічного обладнання та елементів зовнішнього благоустрою. Допоміжні приміщення передаються у власність квартиронаймачів безоплатно і окремо приватизації не підлягають. Усі власники квартир і їх правонаступники багатоквартирного будинку є рівноправними співвласниками допоміжних приміщень. Вони є рівними у праві володіти, користуватися і розпоряджатися допоміжними приміщеннями. Ніхто з власників квартир не має пріоритетного права користуватися та розпоряджатися цими приміщеннями. Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 09.11.2011 року № 14-рп\\2011 року, зміст права власності охоплює права володіння, користування і розпорядження власником своїм майном, які він здійснює на власний розсуд (статті 317, 319 Цивільного кодексу України). Проте юридично забезпечена можливість здійснювати правомочності щодо володіння, користування і розпорядження власника належним йому майном не може виходити за рамки, встановлені правовими нормами, що регулюють відносини у сфері власності . Відповідно до частини другої статті 382 ЦК України власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку. Таким чином, на допоміжні приміщення багатоквартирного будинку поширюється правовий режим як спільної сумісної, так і спільної часткової власності, який передбачає особливий порядок здійснення правомочностей власника щодо володіння, користування і розпорядження. При цьому в законодавчому порядку не виокремлюються субєкти права спільної власності залежно від підстав набуття права власності на квартиру. Правовим регулюванням відносин спільної сумісної власності в Україні визначаються особливості здійснення прав власників виходячи з її правового режиму. Ці особливості полягають у різних формах реалізації відповідного права: при спільній сумісній власності шляхом взаємного волевиявлення усіх співвласників, при спільній частковій власності лише за волею власника відповідної частки, виділеної в натурі з майна, що є у спільній сумісній власності. За законодавством України допоміжне приміщення у дво - або багатоквартирному будинку, гуртожитку має своє функціональне призначення, яке полягає у забезпеченні експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців. Під поняттям «мешканці» треба розуміти власників, співвласників, наймачів, орендарів окремих житлових і нежитлових приміщень будинку, які проживають у будинку і становлять визначене коло субєктів, які реалізують право спільної власності на окремий її обєкт допоміжні приміщення. В аспекті конституційного звернення положення пункту 2 статті 10 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» від 19 червня 1992 року №2482X11 зі змінами необхідно розуміти так, що власники квартир дво- або багатоквартирних житлових будинків та житлових приміщень у гуртожитку, незалежно від підстав набуття права власності на такі квартири, житлові приміщення, є співвласниками допоміжних приміщень у будинку чи гуртожитку, технічного обладнання, елементів зовнішнього благоустрою. Відповідно до положень ст. ст. 369 , 372 ЦК України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Відповідно до положень статей 15, 16, 386, 391 ЦК України власник вправі звернутися до суду з вимогою про захист порушеного права будь-яким способом, що узгоджується із змістом порушеного права, який враховує характер порушення та дає можливість захистити порушене право. У відповідності до статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. У разі порушення своїх прав власник згідно зі статтею 391 ЦК України має право, зокрема, вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Наведене узгоджується з Правовою позицією Верховного Суду України у справі № 6-92 цс 15: передбачений статтею 391 ЦК України спосіб захисту усунення перешкод у здійсненні власником прав користування та розпорядження своїм майном, підлягає застосуванню у тих випадках, коли між позивачем, який є власником майна, і відповідачем, який користується спірним майном, не існує договірних відносин щодо цього майна і майно перебуває у користуванні відповідача не на підставі договору, укладеного з позивачем. Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідно до вимог ст. 28 Закону України «Про архітектурну діяльність» власники та користувачі об'єктів архітектури зобов'язані: утримувати в належному стані будинки і споруди, а так само закріплені за ними земельні ділянки, додержуватися під час експлуатації об'єкта архітектури вимог, визначених у його архітектурно-технічному паспорті, а також вимог архітектури; отримувати в установленому законодавством порядку дозвіл на виконання робіт, пов'язаних з реконструкцією, реставрацією чи капітальним ремонтом об'єкта архітектури; у разі необхідності внесення змін до об'ємно-просторових, планувальних та інших рішень об'єкта архітектури розробляти відповідну проектну документацію згідно з вимогами архітектурно-технічного паспорта об'єкта, погоджувати, затверджувати її та проводити будівельні роботи в установленому законодавством порядку. За таких обставин, суд вважає за необхідне заборонити КФ ПАТ «ПриватБанк», вчиняти дії щодо реконструкції фасаду, шляхом монтажу нового ганку входу у відділення ПАТ «ПриватБанк» - «Гірницьке», яке розташоване у багатоповерховому будинку за адресою: приміщення № 48 по вул. Ватутіна, 29, що у м. Кривому Розі. На підставі викладеного та

Outcome: approved