Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-25 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом, з врахуванням заяви (вх. № 27406 від 26.08.2016 року), про визначення [PERSON], 28 травня 1964 рок народження, додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, після смерті [PERSON], яка померла 20.09.2011 року. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 20.09.2011 року померла мати позивача [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, до складу якої входить 1/2 частка квартири № 70 по просп. Перемоги, 8, корп. 2 у м. Кіровограді. Вищевказана квартира на праві спільної часткової власності належить батькам [PERSON]: [PERSON] та [PERSON]. Батько [PERSON] [INFO] помер 20.02.2008 року. Позивачеві як спадкоємцю [PERSON] видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Проте, після смерті матері позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщину встановлений законом шестимісячний строк, оскільки в цей період стан здоровя [PERSON] значного погіршився та вона перебувала на лікуванні в медичному закладі. Позивач та її представник адвокат [PERSON] в судовому засіданні 22.08.2016 року позовні вимоги підтримали в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві та наполягали на їх задоволенні. В судове засідання 21.09.2016 року та 26.10.2016 року позивач не зявилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась (а.с. 50, 62). Представник позивача подала до суду заяву (вх. № 34652 від 26.10.2016 року) про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити (а.с. 63). Представник відповідача [PERSON] власності та приватизації комунального майна [PERSON] міської ради в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 23, 38, 47, 58) та розписка (а.с. 60). Подав до суду заяву (вх. № 13860 від 04.05.2016 року; вх. № 34653 від 26.10.2016 року) про розгляд справи без участі представника [PERSON], позовні вимоги визнає, не заперечує проти їх задоволення (а.с. 27, 66). Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача та її представника адвоката [PERSON], оцінивши наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив таке. Дівочим прізвищем позивача є [PERSON]. Після укладення шлюбу, 19.09.1987 року позивавач змінила прізвище на «Новак» (свідоцтво про укладення шлюбу, серії ІІ-ЖД № 423407 від 19.09.1987 року, а.с. 9). Батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження, серії VI-УР № 018316 від 10.07.1964 року, виданим Гніванською селищною радою Вінницької області (а.с. 9). Батькам позивача [PERSON] міською Радою народних депутатів 03.09.1996 року [PERSON] та [PERSON] видано свідоцтво про право власності на житло, а саме: квартиру № 70 по проспекту Перемоги, 8, корпус 2 у місті Кіровограді (а.с. 15). [PERSON] помер 20.02.2008 року (а.с. 16). Після його смерті відкрилася спадщина на майно, до складу якого увійшла 1/2 частка вищевказаної квартири. Позивачеві, як спадкоємцю майна [PERSON] у відповідності до статті 1261 Цивільного кодексу України, видано свідоцтво про право на спадщину за законом від 17.03.2016 року, яке посвідчене приватним нотаріусом [PERSON] міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстроване за № 1159 на 1/2 частку квартири № 70, що знаходиться за адресою: м. Кіровоград, просп. Перемоги, 8, корп. 2 (а.с. 16). Згідно свідоцтва про смерть, серії 1-ОЛ № 139893 від 20.09.2011 року, виданого Міським відділом по державній реєстрації смертей [PERSON] управління юстиції у Кіровоградській області, мати позивача, [PERSON] померла 20.09.2011 року, про що в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за № 2366 (а.с. 8). Відповідно до статі 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно статті 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. [PERSON] подано приватному нотаріусу [PERSON] міського нотаріального округу [PERSON] документи для заведення спадкової справи і видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері, [PERSON], померлої 20.09.2011 року. Проте, постановою вищевказаного нотаріуса від 23.03.2016 року відмовлено [PERSON] у заведенні спадкової справи до майна матері [PERSON], померлої 20.09.2011 року, а також відмовлено позивачеві у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом до майна матері (а.с. 13-14). Відмова мотивована тим, що [PERSON] пропущено встановлений частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк для прийняття спадщини, а саме: не подано вчасно заяву про прийняття спадщини, яка передбачена частиною першою статті 1269 Цивільного кодексу України, а також не предявлено нотаріусу докази постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадини за однією адресою, які необхідні згідно статті 1268 Цивільного кодексу України. На запит суду приватним нотаріусом [PERSON] міського нотаріального округу [PERSON] повідомлено (вх. № 13921 від 05.05.2016 року), що спадкова справа до майна [PERSON], померлої 20.09.2011 року, не заводилась (а.с. 30). Зазначене також підтверджується Інформаційними довідками зі Спадкового реєстру № 43741622 від 28.04.2016 року та № 43741644 від 28.04.2016 року (а.с. 31, 32). Відповідно до статті 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За приписом частини першої та другої статті 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (частина перша статті 1222 Цивільного кодексу України). Частиною третьою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 Цивільного кодексу України). Згідно частини першої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» розяснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Також у витягу із узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» звернуто увагу судів, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обовязковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, Верховний Суд України в листі від 01.04.2014 року «Аналіз практики застосування судами статті 16 Цивільного кодексу України» значено, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з'ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб. Судом встановлено, що в період з 19.03.2012 року по 31.03.2012 року [PERSON] знаходилась на амбулаторному лікуванні в Першій міській лікарні поліклінічне відділення № 1. Зазначене підтверджується довідко від 31.03.2012 року Першої міської лікарні поліклінічне відділення № 1 (а.с. 64), в якій також рекомендоване позивачеві продовжити лікування через три місяці. Також, згідно довідки від 31.03.2016 року Комунального закладу «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1 м. Кіровограда» амбулаторія № 2, [PERSON] знаходиться на диспансерному нагляді (а.с. 65). Слід зазначити, що [PERSON] є єдиною спадкоємицею першої черги за законом після смерті матері [PERSON], інших спадкоємців, які б мали право на обовязкову частку померлої відсутні, спадщини складається із 1/2 частки квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Інша ? частка цієї квартири їй вже належить на праві власності згідно свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька. Таким чином, суд вважає за можливе задовольнити обраний останньою спосіб захисту свого порушеного права та визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини терміном в три місяці. Судові витрати залишити по фактично понесеним заявником.

Outcome: approved