Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-28 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про стягнення збитків. На обґрунтування своїх вимог посилається на те, що 28 березня 2017 року з метою замовлення огорожі на могилу сина, вона звернулася до відповідача, який займається організацією поховань та наданням суміжних послуг, в тому числі і з виготовлення огорож на могили. Дійшовши згоди щодо терміну, ціни та інших умов виконання робіт, позивачка передала відповідачу 23\~510 гривень та отримала від нього накладну від 28 березня 2017 року. Строк виконання робіт був погоджений до 23 квітня 2017 року. Проте відповідач в обумовлені строки роботи не виконав, грошові кошти не повернув. 03 вересня 2017 року відповідач надав розписку про виконання робіт в строк до 06 вересня 2017 року, однак в такий строк також не виконав зазначені роботи, огорожу не виготовив, грошові кошти не повернув, у звязку з чим позивачка змушена звернутися з позовом до суду. В судовому засіданні [PERSON] свої вимоги підтримала, просила позов задовольнити. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнав, посилаючись на те, що не виконав роботи з виготовлення огорожі через хворобу та інші обставини, які викликали затримку у виконанні ним робіт, не заперечував факт отримання від позивачки 23\~510 гривень. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши наявні у справі докази, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до положень ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Спірні правовідносини сторін регулюються положеннями ЦК України та Закону України «Про захист прав споживачів». Згідно з\~вимогами ст.\~509\~ЦК України,\~зобов'язанням\~є правовідношення,\~в якому\~одна сторона\~(боржник)\~зобов'язана\~вчинити на\~користь другої\~сторони (кредитора)\~певну дію\~(передати\~майно,\~виконати роботу,\~надати послугу,\~сплатити гроші\~тощо)\~або утриматися\~від вчинення\~певної дії\~(негативне\~зобовязання),\~а кредитор\~має право\~вимагати від\~боржника виконання\~його обов'язку. Зобов'язання\~виникають з\~підстав,\~встановлених\~статтею 11\~цього\~Кодексу. Зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Судом було встановлено, що між сторонами виникло зобовязання з виконання робіт по виготовленню огорожі для встановлення на кладовищі, тобто між сторонами було укладено договір підряду. Загальна вартість робіт за домовленістю сторін складала 26\~510 гривень, з яких 23\~510 гривень були сплачені позивачкою 28 березня 2017 року, що підтверджується накладною (а.с.7) та не заперечувалося відповідачем. Строк виконання робіт був погоджений сторонами до 23 квітня 2017 року, проте на час розгляду справи роботи не виконані, грошові кошти не повернуті. Статтями 837, 852 ЦК України передбачено, що за договором\~підряду одна\~сторона (підрядник)\~зобов'язується\~на свій\~ризик виконати\~певну роботу\~за завданням\~другої сторони\~(замовника),\~а замовник\~зобов'язується\~прийняти та\~оплатити виконану\~роботу. Договір\~підряду може\~укладатися на\~виготовлення,\~обробку,\~переробку,\~ремонт речі\~або на\~виконання іншої\~роботи з\~переданням її\~результату замовникові. Якщо\~підрядник відступив\~від умов\~договору підряду,\~що погіршило\~роботу,\~або допустив\~інші недоліки\~в роботі,\~замовник має\~право за\~своїм вибором\~вимагати безоплатного\~виправлення цих\~недоліків у\~розумний строк\~або виправити\~їх за\~свій рахунок\~з правом\~на відшкодування\~своїх витрат\~на виправлення\~недоліків чи\~відповідного зменшення\~плати за\~роботу,\~якщо інше\~не встановлено\~договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно розписки від 03 вересня 2017 року ФОП [PERSON] зобовязався виконати роботи в строк до 06 вересня 2017 року, проте і в цей строк роботи не були виконані. Відповідно до положень Закону України «Про захист прав споживачів» - споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов'язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов'язків найманого працівника. Оскільки позивачка замовила у відповідача послуги для особистих потреб, а саме з метою встановлення огорожі на кладовищі, тому на спірні правовідносини сторін розповсюджується дія зазначеного Закону. Статтею 10 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що споживач має\~право відмовитися\~від договору\~про виконання\~робіт (надання\~послуг)\~і вимагати\~відшкодування збитків,\~якщо виконавець\~своєчасно не\~приступив до\~виконання зобов'язань\~за договором\~або виконує\~роботу так\~повільно,\~що закінчити\~її у\~визначений строк\~стає неможливим. Якщо\~під час\~виконання робіт\~(надання\~послуг)\~стане очевидним,\~що їх\~не буде\~виконано з\~вини виконавця\~згідно з\~умовами договору,\~споживач має\~право призначити\~виконавцю відповідний\~строк для\~усунення недоліків,\~а в\~разі невиконання\~цієї вимоги\~у визначений\~строк -\~розірвати договір\~і вимагати\~відшкодування збитків\~або доручити\~виправлення недоліків\~третій особі\~за рахунок\~виконавця. За\~наявності у\~роботі (послузі)\~істотних недоліків\~споживач має\~право вимагати\~розірвання договору\~та відшкодування\~збитків. Виконавець не несе відповідальності за невиконання, прострочення виконання або інше неналежне виконання зобов'язання та недоліки у виконаних роботах або наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли з вини самого споживача чи внаслідок дії непереборної сили. В судовому засіданні було встановлено, що невиконання робіт відбулося з вини відповідача, який пояснив суду, що не встиг виконати вчасно роботи з власної вини, оскільки вчасно не сплатив за матеріал для огорожі, який був доставлений йому із запізненням, а потім зламав руку і не працював. Свою вину у простроченні виконання робіт не заперечував. На підставі викладеного, суд оцінивши надані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, з точки зору їх достатності і взаємного зв'язку у їх сукупності, вважає, що існують правові підстави для задоволення позову в повному обсязі. Відповідно до\~ст.\~141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші\~судові витрати,\~повязані з\~розглядом справи,\~покладаються: 1)\~у разі\~задоволення позову\~-\~на відповідача; 2)\~у разі\~відмови в\~позові -\~на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ч. 6 вказаної статті якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Оскільки позивачкою предявлено вимоги, як споживачем послуг, тому відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» вона звільнена від сплати судового збору за позовами, що пов'язані з порушенням її прав. Тому, у звязку із задоволенням позову судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved