Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-14 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом. \~ \~ \~ \~В заяві зазначив, що є онуком [PERSON] , чия смерть сталася [INFO] , та її спадкодавцем за заповітом. [PERSON] доводиться спадкодавцю батьком, який припинив шлюб з матір`ю позивача в 2003 році, і з того часу вони проживають окремо. З сином відповідач не спілкується через наявність у нього залежності від алкоголю, від спілкування з бабкою позивача і його мати відповідач усунув одразу після переїзду колишньої дружини з сином з будинку [ADDRESS] , який належить бабусі. Через перешкоджання з боку батька у спілкуванні онука з бабкою, з яким змирилась бабка, що не ініціювала зустрічей з онуком, а також у відсутність будь-яких контактів з батьком позивач вчасно не дізнався про те, що сталася смерть бабусі. На поховання позивача та його мати не запрошували, інформації про смерть спадкодавця не надавали. Про те, що бабка померла, мати позивача дізналася лише в січні 2019 року від своєї сестри (тітки позивача), яка випадково зустрілася зі своєю знайомою, що також проживає на [ADDRESS] . Одразу після отримання цієї інформації позивач отримав в органах РАЦС повторне свідоцтво про смерть бабки і звернувся до суду з цим позовом. Оскільки за вказаних обставин він з поважних причин пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини, просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті бабки, що обчислюватиметься трьома місяцями після набрання рішенням законної сили. \~ \~ \~ \~ Ухвалою судді від 05.03.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду і відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження (а. с. 16). Заходи забезпечення позову, доказів в справі не приймалися. Судом витребувано спадкову справу після смерті [PERSON] . \~ \~ \~ \~В судове засідання позивач не з`явився, надавши письмове звернення з проханням про задоволення його позову, розгляд справи без його участі, яке містить згоду на ухвалення рішення при заочному розгляді справи. \~ \~ \~ \~За згаданих обставин суд у відповідності до ст. ст. 211, 223 ЦПК України знаходить за можливе вирішувати справу у відсутність позивача. Відповідач, належним чином повідомлений про дату, час та місце вирішення справи, до суду не з`явився з невідомих причин, відзиву на позов, заяви про розгляд справи у його відсутність не надав. \~ \~ \~ \~ За згаданих обставин суд у відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 223, ст. 280 ЦПК України дійшов висновку про проведення заочного судового розгляду без участі відповідача і його представника. \~ \~ \~ \~З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд знаходить позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню, з наступних міркувань. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України). В силу ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1269 ЦК є спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не проживав постійно разом із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України внормовано, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини за змістом ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. \~ \~ \~ \~ Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Як встановлено судом, позивач є онуком [PERSON] , чия смерть сталася [INFO] (а. с. 12). 26 верерсня 2012 року [PERSON] склала заповіт, яким заповідала належне їй майно в рівних частках сторонам по справі (а. с. 7). \~ \~ \~ \~Вирішуючи вимоги, суд виходить з такого. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, як свідчить зміст частини 2 означеної статті, за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Як випливає з інформації П`ятої Запорізької держаної нотаріальної контори, після смерті [PERSON] спадкоємці із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертались (а. с. 42-43). Право спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини, але бажає її прийняти у відсутність інших спадкоємців або у відсутність згоди цих спадкоємців, прийняти спадщину, встановлено частиною 3 ст. 1272 ЦК України, з якої випливає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З наведеного положення законодавства витікає, що лише поважні причини пропуску встановленого статтею 1270 ЦК України строку можуть зумовити встановлення додаткового строку. За висновками Верховного Суду України, викладеними в постановах, прийнятих за результатами розгляду справ із підстав, передбачених п.п. 1, 2, 4 ч. 1 ст. 355 ЦПК України, за іі півріччя 2017 року, за змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Означені правові висновки узгоджуються з роз`ясненнями п. 24 Постанови Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», з яких випливає, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Наведені позивачем обставини, а саме: відсутність контактів із спадкодавцем за життя, а, відповідно, і відсутність будь-якої інформації про смерть спадкодавця, та звернення до суду з цим позовом одразу після отримання інформації про те, що сталася смерть спадкодавця, свідчать на користь його доводів про поважність причин пропуску встановленого законом строку та дають суду всі підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved