Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-26 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Київської міської ради, третя особа: Двадцять перша київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В ході розгляду справи було змінено процесуальний статус відповідача Головного територіального управління юстиції у м. Києві на третю особу, залучено до участі у справі в якості третіх осіб Хотянівську сільську раду Вишгородського району Київської області та [PERSON]. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер [PERSON], який перед смертю склав заповіт, за яким усе своє майно заповідав позивачу. У грудні 2016 року вона звернулася до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, проте їй було відмовлено у вчиненні вказаної дії у зв'язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач зазначила, що пропустила строк з поважних причин, оскільки не знала про існування заповіту, а про його наявність нотаріус її не повідомив. Посилаючись на наведене, просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON], тривалістю у три місяці. Представники позивача [PERSON] та [PERSON], яка є також третьою особою, позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити. [PERSON] зазначила, що позивач з 2011 року проживала в іншому населеному пункті і про смерть спадкодавця та наявність заповіту дізналася лише у 2015 році, коли повернулася до Києва. У 2015 році у позивача народилась друга дитина, у зв'язку з чим вона не мала можливості відразу звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Від представника відповідача [PERSON] на адресу суду надійшли заперечення, в яких Київська міська рада просить слухати справу у відсутність її представника та відмовити у задоволенні позову, посилаючись на відсутність поважних причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини. Представник Головного територіального управління юстиції у м. Києві Кулик А.Ю. також подав до суду заперечення на позов, в якому просить відмовити у його задоволенні. Треті особи Хотянівська сільська рада Вишгородського району Київської області, Двадцять перша київська державна нотаріальна контора явку своїх представників у судове засідання не забезпечили. Від сільського голови Хотянівської сільської ради Грищенка В.П. надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, проти задоволення позову не заперечують. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд встановив наступне. [INFO] в м. Києві помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть. 06.07.2004 [PERSON] склав заповіт, за яким все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, заповів [PERSON] У грудні 2016 року позивач звернулася до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] Постановою завідувача Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С. від 13.12.2016 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з підстав пропуску передбаченого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно зі статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов'язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. Судом встановлено, що спадщина щодо майна померлого [PERSON] відкрилася [INFO]. З матеріалів спадкової справи, заведеної Двадцять першою київською державною нотаріальною конторою вбачається, що 22.05.2013 до нотаріальної контори звернулася [PERSON] з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті її цивільного чоловіка [PERSON] Постановою державного нотаріуса від 25.10.2013 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку із відсутністю документів, що підтверджують родинні зв'язки між нею та спадкодавцем. Інші особи із заявами про прийняття спадщини не зверталися. Отже, позивач є єдиною спадкоємицею за заповітом після смерті [PERSON] Так, в обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач посилається на те, що їй не було відомо про смерть [PERSON], який помер у грудні 2012 року в місті Києві, оскільки вона з 2011 року проживала в іншому населеному пункті, про наявність заповіту також не знала. Такі твердження позивача підтверджуються показами свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], допитаних у судовому засіданні. З огляду на зазначене, враховуючи відсутність інших спадкоємців, які претендують на спадщину та спору щодо спадкового майна, а також неповідомлення нотаріусом позивача про відкриття спадкової справи, суд вважає можливим визначити позивачеві додатковий строк, достатній для подання нею заяви для прийняття спадщини, визнаючи пропуск зазначеного строку позивачем з поважних причин. З викладеного,

Outcome: approved