Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-30 00:00:00

Позивач звернулася з позовом до відповідача про визнання незаконним та скасування розпорядження Магальського сільського голови Новоселицького району Чернівецької області №15 від 07.05.2019 року про оголошення їй догани за порушення трудової дисципліни. Крім того, просила стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 10000 гривень та судові витрати. Відповідно до вимог ст.274 ЦПК України справи що виникають з трудових відносин розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження. З метою всебічного, повного, об`єктивного, безпосереднього дослідження доказів та з`ясування всіх обставин справи суд з власної ініціативи викликав сторони в судове засідання. Відповідно до ухвали Новоселицького районного суду від 04.09.2019 року по вищевказаній справі було відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін. 07.10.2019 року від представника відповідача надійшов відзив відповідно до якого позов не визнав та просив відмовити в його задоволенні. Позивач в судовому засіданні позов підтримала та просила його задовольнити. Вона пояснила, що з 18.02.2019 року призначена на посаду директора Рідківської ЗОШ. 24.04.2019 року вона зранку прийшла до школи, однак через те, що погано себе почувала змушена була звернутись до Рідківської амбулаторії загальної практики сімейної медицини до лікаря [PERSON] . В подальшому приблизно о 10 годині вона дізналася, що їй відкривають лікарняний на денний стаціонар. Після цього вона поїхала в м.Чернівці за препаратами. Про те, що вона буде відсутня вона повідомила свого заступника [PERSON] Згодом їй зателефонував [PERSON] та повідомив, що їй терміново потрібно приїхати в Магальську сільську раду. Надалі вона приїхала до сільської ради та спілкувалася з [PERSON] , однак тільки з питань, що стосувалися матеріального забезпечення школи. Про те, чому вона була відсутня в школі її в той день ніхто не запитував. Тільки на наступний день попросили написати пояснення, однак вона відмовилась. Внаслідок оголошення їй догани вона зазнала фізичних та моральних страждань, які негативно вплинули на неї та підірвали авторитет у педагогічному, батьківському та учнівському колективах. Представник відповідача в судовому засідання позов не визнала та просила відмовити в його задоволенні. Представник третьої особи в судовому засіданні пояснила, що вона працює на посаді начальника відділу освіти Новоселицької РДА. На момент винесення догани [PERSON] вона ще не працювала начальником відділу освіти. Про розпорядження сільського голови їй не відомо, однак згідно рішення сесії Магальської сільської ради відділу освіти передано повноваження щодо призначення та звільнення з посади керівників закладів дошкільної та загальної середньої освіти на території сільської ради. Свідок [PERSON] в судовому засіданні дав показання, що він працює на посаді заступника голови Магальської сільської ради. 24.04.2019 року він разом із комісією здійснювали виїзд до Рідківської школи. Напередодні він дзвонив до позивача та попереджував, що вони приїдуть до закладу. Наступного дня коли вони приїхали до школи, то [PERSON] не було, а була тільки її заступник, яка не знала де позивач. Про те, що остання поїхала до лікарні в м.Чернівці йому повідомив староста села [PERSON] . В подальшому він поїхав до сільської ради, де повідомив Магальському сільському голові про те, що позивача не було. Надалі він подзвонив до [PERSON] , щоб вона приїхала до сільської ради. Коли вона приїхала, то він повідомив їй, що необхідно написати пояснення, про те чому вона була відсутня на роботі, однак остання відмовилась. Акт про відмову надати пояснення не складався. Наступного дня [PERSON] йому зателефонувала та він також просив її написати пояснення. Приблизно на третій день після цієї ситуації позивач сказала йому, що в неї відкрити лікарняний, однак не показувала. Вона надала його тільки разом із табелем, після того, як було винесено розпорядження про оголошення їй догани. Позивача на посаду директора було призначено начальником відділу освіти Новоселицької РДА за погодженням із сільським головою. Перевірка з приводу відсутності позивача на роботі не проводилася. Свідок [PERSON] суду дав показання, що він працює виконуючим обов`язки старости с.Рідківці. 24.04.2019 року йому зателефонував [PERSON] та повідомив, що їде комісія для огляду Рідківської школи. Перед тим як прибути до школи він зателефонував [PERSON] та повідомив про це, на що вона сказала, що знаходиться в лікаря. В школі комісія знаходилась десь до 12 години 40 хвилин. Після цього він розписався в акті про відсутність позивача на роботі. З приводу відсутності позивача на роботі перевірка не здійснювалась. Свідок [PERSON] в судовому засіданні дала показання, що вона працює головним спеціалістом відділу фінансів з планування та обліку видатків Магальської сільської ради. 24.04.2019 року вона була членом комісії коли здійснювався виїзд у Рідківську школу. Коли вони приїхали до школи, то директора на місці не було, а була тільки її заступник [PERSON] , яка повідомила комісії, що позивач в лікарні. В подальшому було складено акт про відсутність [PERSON] на роботі, в якому вона розписалася в той же день. Свідок [PERSON] суду дав покази, що він працює юристом в Магальській сільській раді. 24.04.2019 року він був членом комісії по Рідківській ЗОШ. Коли вони прибули до школи, то директора на місці не було, була тільки її заступник. Про те, що позивач знаходиться у лікаря йому сказав [PERSON] , а в подальшому хтось із працівників школи, але він не пам`ятає хто. Акт про відсутність [PERSON] на роботі він підписував в Магальській сільській раді. Крім підпису в акті, жодних пояснень він не надавав. На його думку сільський голова відповідно до ст.147-1 КЗпП України призначає на посаду директора. Свідок [PERSON] суду дала показання, що вона працює заступником директора Рідківської ЗОШ. 24.04.2019 року приблизно о 9 годині їй зателефонувала [PERSON] та сказала, що вона погано себе почуває та їде на прийом до лікаря. Надалі коли приїхала комісія, то вона вголос про це їм повідомила. Про те, що позивач на лікарняному їй стало відомо в той же день, однак після того як поїхала комісія. Вона виконувала обов`язки директора школи з 24.04.2019 року по 26.04.2019 року. Суд, вислухавши пояснення позивача, її представника, представника відповідача, представника третьої особи, показання свідків, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що згідно наказу №21 начальника відділу освіти Новоселицької РДА від 18.02.2019 року [PERSON] призначено на посаду директора Рідківської ЗОШ І-ІІІ ступенів. Розпорядженням голови Магальської сільської ради Новоселицького району №15 від 07.05.2019 року на підставі акту про відсутність на роботі від 24.04.2019 року [PERSON] було оголошено догану за порушення трудової дисципліни, зокрема за відсутність на роботі 24.04.2019 року з 11 години 50 хвилин до 13 години 45 хвилин. Відповідно до ч.1 ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Така правова позиція міститься в постанові Верховного суду від 18.09.2019 року у справі №344/8219/16-ц. Згідно ч.1 ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Пунктом першим частини першої статті 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення, як догана. Відповідно до рішення №60-1/17 1 сесії 7 скликання Магальської сільської ради від 20.12.2017 року Магальська сільська рада уповноважила відділ освіти Новоселицької РДА призначати та звільняти з посад керівників закладів дошкільної та загальної середньої освіти. Як встановлено пунктом 4.1 Статуту Рідківської ЗОШ І-ІІІ ступенів Магальської сільської ради Новоселицького району Чернівецької області директор закладу освіти призначається та звільняється із посади відповідним органом управління освіти. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що в сільського голови відсутні повноваження щодо призначення та звільнення з посади директора Рідківської ЗОШ, а також у звзяку із цим щодо накладення на нього дисциплінарного стягнення. Згідно ч.1 ст.21 ЦК України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси. Таким чином, суд вважає, що позовна вимога про визнання незаконним розпорядження Магальського сільського голови №15 від 07.05.2019 року підлягає задоволенню, оскільки воно винесене без наявних на це повноважень та порушує права позивача. Що стосується вимоги про стягнення моральної шкоди то вона підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Порядок відшкодування моральної шкоди у сфері трудових відносин регулюється\~статтею 237-1 КЗпП України, яка передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Зазначена норма закону (стаття 237-1 КЗпП України) містить перелік юридичних фактів, що складають підставу виникнення правовідносин щодо відшкодування власником або уповноваженим ним органом завданої працівнику моральної шкоди. За змістом указаного положення закону підставою для відшкодування моральної шкоди згідно із\~статтею 237-1 КЗпП України\~є факт порушення прав працівника у сфері трудових відносин, яке призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя. КЗпП України\~не містить будь-яких обмежень чи виключень для компенсації моральної шкоди в разі порушення трудових прав працівників, а\~стаття 237-1 цього Кодексу\~передбачає право працівника на відшкодування моральної шкоди у обраний ним спосіб, зокрема, повернення потерпілій особі вартісного (грошового) еквівалента завданої моральної шкоди, розмір якої суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань, їх тривалості, тяжкості вимушених змін у її житті та з урахуванням інших обставин. Таким чином, враховуючи те, що своїми діями відповідач завдав позивачу моральних та душевних страждань, які полягали у тому, що оголошення догани негативно вплинуло на неї, в зв`язку з чим вона переживала та це підірвало її авторитет в колективі, а тому суд вважає, що з відповідача слід стягнути на користь позививача 1000 гривень моральної шкоди, що відповідатиме принципу розумності та справедливості. Стосовно вимоги про скасування розпорядження [PERSON] сільського голови про оголошення догани, то в її задоволенні слід відмовити, оскільки відповідно до розпорядження Магальського сільського голови №24 від 16.10.2019 року розпорядження про накладення догани на [PERSON] було скасовано. Витрати про стягнення 7500 гривень за надання правничої допомоги задоволенню не підлягають. Відповідно до п.1 ч.2 ст.137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Згідно договору про надання правової допомоги від 21.05.2019 року укладеного між [PERSON] та адвокатом Мізюком [PERSON] .В. встановлено, що останній зобов`язався надавати правову допомогу позивачу. Згідно розрахунку суми гонорару за надану правову допомогу від 06.08.2019 року встановлено, що вартість послуг по даній справі сторони погодили в розмірі 7500 гривень. Враховуючи те, що позивачем не було надано жодних належних і допустимих доказів того, що нею було сплачено грошові кошти представнику за надані послуги, а тому вимоги про стягнення 7500 гривень витрат на правничу допомогу задоволенню не підлягають у звзяку із недоведеністю. На підставі ст.ст.147, 148, 149, 237-1 Кодексу Законів про працю України,

Outcome: partial