Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-19 00:00:00

Позивачі 20.11.2018 року звернулися до суду з вищевказаним позовом, свої позовні вимоги обґрунтували тим, що [PERSON] є власником в квартирі [ADDRESS] , яка розташована на першому поверсі двоповерхового багатоквартирного житлового будинку. Поверхом вище у квартирі [ADDRESS] проживає [PERSON] , яка є власником вказаної квартири відповідно до договору купівлі-продажу №1883 від 09.12.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Зоріною Н.В. Херсонського міського нотаріального округу. 01.08.2017 року сталося затоплення квартири позивача. Затоплення сталося через недбале ставлення власника до стану сантехнічного обладнання системи холодного водопостачання та водовідведення квартири [ADDRESS] . Зазначені факти підтверджуються актом від 04.10.2017 року, який складено ПП «Жилтранс». Відповідач не заперечуючи, що затоплення квартири позивача сталося з її вини, однак відшкодував лише 1000 грн. Внаслідок затоплення було пошкоджено оздоблювальне покриття квартири, в приміщеннях кухні та житлової кімнати №2 деформація гіпсокартонних листів у вигляді хвиль. Унаслідок залиття квартира потребувала поточного ремонту, оскільки мешкати [PERSON] в ній стало неможливо. У приміщеннях відчувається запах вологи, на стелі залишились брудні сірі плями. Необхідно здійснювати ремонтні роботи. Вартість витрат, які позивач [PERSON] має понести по відновленню попереднього стану квартири становить 36674 грн., відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи. Крім того, для захисту порушених прав позивач змушений був звернутися за правовою допомогою, що коштувало 3000 грн., до фахівця в галузі будівництва для проведення судової будівельно-технічної експертизи, вартість якої складає 2976 грн. У зв`язку з викладеним, позивач [PERSON] , як власник житлового приміщення, просить стягнути з відповідача на свою користь завдані збитки в сумі 42354,80 грн., а саме: матеріальну шкоду 35674,00 грн., витрати на правову допомогу в розмірі 3000 грн., 2976 грн. вартість проведення експертизи, 704,80 грн. сплачений судовий збір, а позивач [PERSON] , як мешканець вказаного житлового приміщення, просила стягнути з відповідача завдану моральну шкоду у розмірі 20000,00 грн. за моральні страждання, завдані залиттям її помешкання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.04.2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.02.2020 року залишено без розгляду позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про стягнення моральної шкоди. Позивачі та їх представник в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Надали згоду на ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановлений законом порядку, шляхом розміщення оголошення про виклик відповідачів до суду на офіційному веб-сайті Херсонського міського суду Херсонської області та за місцем реєстрації. Згідно ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. За таких обставин, враховуючи згоду представника позивача [PERSON] на слухання справи у відсутність відповідача, суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст.280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного. Згідно з вимогами ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що згідно договору дарування квартири від 06.04.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Довгань О.І. за реєстровим №1008, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №35979683 від 06.04.2015 року. 01.08.2017 року сталося затоплення квартири [PERSON] . Затоплення сталося через недбале ставлення власника до стану сантехнічного обладнання системи холодного водопостачання та водовідведення квартири [ADDRESS] . Зазначені факти підтверджуються актом від 04.10.2017 року, який складено ПП «Жилтранс». Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №132864839 від 01.08.2018 року власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , відповідно до договору купівлі-продажу №1883 від 09.12.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Зоріною Н.В. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №33/2018, складеного 23.08.2018 року експертом Малим О.В. , місяця пошкоджень оздоблювальних покриттів квартири [ADDRESS] знаходяться: у приміщенні кухні площею 18,6 кв.м. плями сірого кольору на оздоблювальному шарі стелі (найбільша концентрація плям зосереджена навколо круглих стельових світильників, жолоблення гіпсокартонних листів у вигляді хвиль); у приміщенні житлових кімнат, площею 18,6 кв.м. плями сірого кольору на оздоблювальному шарі стелі (найбільша концентрація плям зосереджена навколо круглих стельових світильників, жолоблення гіпсокартонних листів у вигляді хвиль). Причиною виникнення пошкоджень поверхонь квартири [ADDRESS] є залиття водою, що проникла у вказану квартиру зверху, з боку квартири №6 . Вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 36674 грн. У відповідності із ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистім немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року №6 Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Відповідно до ст.319 ЦК України при здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства; власність зобов`язує; власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМ України № 572 від 8 жовтня 1992 року (із змінами та доповненнями згідно постанови КМ України №45 від 24 січня 2006 року) власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний проводити за власні кошти ремонт квартири; використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідачем не на дано будь-яких належних чи допустимих доказів, які б спростовували обставини, зазначені в акті від 04.10.2017 року, звіті про незалежну оцінку матеріального збитку нанесеного нерухомому майну в наслідок залиття. Тому, суд вважає доведеним факт, що шкода заподіяна позивачу у вигляді пошкодження квартири позивача [PERSON] сталась з вини відповідача. Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого права (реальні збитки). Згідно до частини 2 статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. До збитків відносяться витрати за складання висновку спеціаліста в сумі 2976 грн., що підтверджується рахунком №23 від 14.08.2018 року. Отже з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 35674,00 грн. матеріальної шкоди, згідно висновку експертного дослідження, 2976 грн. витрати за складання висновку спеціаліста. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з ч.3 ст.133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до акту про виконання робіт позивач поніс витрати на правничу допомогу в розмірі 3000 грн., до виконаних робіт входить усна консультація з питань порядку відшкодування шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, ознайомлення з матеріалами; підготовка позовної заяви до суду про відшкодування шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, заяви про забезпечення позову, що також підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера від 01.08.2018 року. Таким чином, оскільки при зверненні до суду позивачем було заявлено вимогу про стягнення витрат понесених на оплату правничої допомоги адвоката в розмірі 3000 грн., суд вважає за доцільне дану вимогу задовольнити. З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст.141 ЦПК України, стягненню з відповідача підлягає також сплачена позивачем при зверненні до суду грошова сума судового збору в сумі 704,80 грн.

Outcome: approved