Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-05 00:00:00

позивач звернулася до суду з позовом до Харцизької міської ради Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що [INFO] у м. Харцизьк Донецької області померла мати позивача - [PERSON], після її смерті відкрилася спадщина у вигляді недоотриманої пенсії. При зверненні до державного нотаріуса Сьомої донецької державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, позивачу було відмовлено в оформленні свідоцтва, про що винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини терміном шість місяців встановлений ст. 1270 ЦК України, а також, на час відкриття спадщини спадкодавець не проживав із спадкоємцем за однією адресою. Позивач зазначила, що не мала можливості своєчасно звернутися із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки є юридично необізнаною щодо строку та порядку прийняття спадщини та перебувала у скрутному матеріальному становищі. Також, лише 08 серпня 2018 року на підставі рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області про встановлення факту смерті громадянки України [PERSON], було видано свідоцтво про смерть. Просить встановити додатковий строк тривалістю два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [INFO] [PERSON]. Ухвалою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 14 грудня 2018 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 18 січня 2019 року визнано обов'язкою явку позивача у підготовче судове засідання при розгляді цивільної справи, для надання особистих пояснень. Витребувано від [PERSON]: відомості щодо кола спадкоємців за законом чи заповітом та осіб, котрі б мали право на обов'язкову частку у спадковому майні при спадкуванні після смерті [PERSON], з посиланням на докази; відомості щодо осіб які на час відкриття спадщини проживали із спадкодавцем [PERSON] за однією адресою: [ADDRESS], з посиланням на докази (довідка, копія домової книги, тощо); копію заповіту [PERSON] за номером у Спадковому реєстрі 44650798, номером в реєстрі нотаріальних дій 1-1039, бланк серії ВКК № 228387, дата посвідчення 13.05.2008 року, за наявністю. Витребувано від державного нотаріуса Першої харцизької державної нотаріальної контори фотокопію заповіту [PERSON] за номером у Спадковому реєстрі 44650798, номером в реєстрі нотаріальних дій 1-1039, бланк серії ВКК № 228387, дата посвідчення 13.05.2008 року. Ухвалою суду від 18 січня 2019 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON], [PERSON]. Повторно визнано обов'язкою явку позивача у підготовче судове засідання при розгляді цивільної справи, для надання особистих пояснень та повторно витребувано докази. Ухвалою суду від 13 березня 2019 року закрито підготовче провадження по справі, призначено судове засідання для розгляду справи по суті. Позивач та представник позивача у судове засідання не з'явилися. 06 травня 2019 року від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за їх відсутністю, в якій позовні вимоги підтримують у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечують. Представник відповідача у судове засідання повторно не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Добропільського міськрайонного суду Донецької області http://dpm.dn.court.gov.ua, доказів поважності своєї неявки, відзиву на позовну заяву або заяви про розгляд справи за відсутності представника відповідача до суду не надходило. Треті особи у судове засідання не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Добропільського міськрайонного суду Донецької області http://dpm.dn.court.gov.ua, клопотань про відкладення розгляду справи або пояснень щодо позову до суду не надійшло. Відповідно до ст. 223 ЦПК України, неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. На підставі ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за умови належного повідомлення відповідача про дату, час та місце судового засідання, неявки останнього в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, неподання ним відзиву і якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У відповідності до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених вимог, дослідивши матеріали справи і докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню, з огляду на наступне. Судом встановлено, що [PERSON], [INFO] (дошлюбне прізвище [PERSON]) є донькою [PERSON] та [PERSON], про що свідчить долучена до матеріалів справи копія свідоцтва про народження серії [NUMBER], яке було видано Олександрівською селищною радою Вознесенського району Миколаївської області, актовий запис № 5. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого Добропільським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, [PERSON], померла [INFO] у віці 76 років, про що складено відповідний актовий запис № 79. Також, згідно інформаційної довідки Добропільського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області № 15.31-5/235 від 02.02.2019 року у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян наявні актові записи відносно [PERSON], [INFO]: про шлюб № 23 від 07.05.1966 року, складений виконавчим комітетом Олександрівської селищної ради Вознесенського району Миколаївської області на [PERSON] та [PERSON]; про народження дитини № 5 від 17.07.1971 року, складений Олександрівською селищною радою Вознесенського району Миколаївської області на [PERSON], [INFO]; про народження дитини № 199 від 05.10.1973 року, складений Харцизьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області на [PERSON], [INFO]. Постановою державного нотаріуса Сьомої донецької державної нотаріальної контори Дубінської Л.І. від 04.10.2018 року позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини терміном шість місяців встановлений ст.1270 ЦК України. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 54703051 від 10.01.2019 року за параметрами пошуку [PERSON], дата смерті [INFO] - інформація відсутня. З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 10.01.2019 року № 54703162 вбачається, що державним нотаріусом Першої харцизької державної нотаріальної контори було внесено інформацію про заповіт [PERSON] за номером у Спадковому реєстрі 44650798, номером в реєстрі нотаріальних дій 1-1039, бланк серії ВКК № 228387. Дата посвідчення заповіту 13.05.2008 року. Як вбачається із долученої до матеріалів справи копії заповіту від 13.05.2008 року бланк серії ВКК № 228387, спадкоємцем зазначеного у заповіті майна [PERSON], [INFO] є [PERSON], [INFO]. Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд виходить з наступного. При вирішенні питання про надання додаткового строку для прийняття спадщини, дослідженню підлягають причини пропуску такого строку та їх поважність. Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, до прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття. Згідно із частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За положеннями частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмові згоди спадкоємців, які б могли дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевірити наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 року (справа № 6-85цс12) та 04.11.2015 року (справа № 6-1486цс15), від 14.09.2016 року (справа № 6-1215цс16). Як вбачається із матеріалів справи позивач в силу об'єктивних та істотних обставин пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки фактично постійно проживає на тимчасово окупованій території України, мати позивача померла у м. Харцизьк, тобто в населеному пункті, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження відповідно до переліку таких населених пунктів затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 7 листопада 2014 року № 1085-р. 08 серпня 2018 року на підставі рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області про встановлення факту смерті громадянки України [PERSON], позивач отримала свідоцтво про смерть, видане відповідним державним органом України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, зважаючи на те, що позивач є спадкоємцем за законом, має намір прийняти спадщину, зазначила поважну причину пропуску строку, встановленого законом для прийняття спадщини, яка визнана судом поважною, суд вважає за доцільне визначити позивачу додатковий строк, що є достатнім для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, терміном у два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [INFO], [PERSON]. На підставі викладеного, ст.ст. 1223, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст.ст. 4, 12, 76, 81, 89, 141, 235, 259, 263-265, 280-282, 352,354 ЦПК України, суд -

Outcome: approved