Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-02 00:00:00

Позивачі [PERSON] ( [ADDRESS] ), [PERSON] ( [ADDRESS] ) звернулися до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до [PERSON] ( [ADDRESS] ), третя особа: Служба у справах дітей Черкаської міської ради (м. Черкаси, вул.. Благовісна, 170) про встановлення способу участі у вихованні та порядку спілкування з внуками. Свої вимоги мотивують тим, що вони є батьками [PERSON] . Їхня донька [PERSON] перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем [PERSON] , від якого у них народилися син [PERSON] та [PERSON] , та які є внуками позивачів. Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 01.08.2017 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. Після розірвання шлюбу діти залишилися проживати з матір`ю, а [PERSON] та [PERSON] приймали участь у вихованні внуків. Діти часто перебували за місцем проживання відповідача, залишилися ночувати, разом відпочивали на дачі. [INFO] [PERSON] , їхня донька, померла. Після її смерті , внуки стали проживати з відповідачем, який з 10.03.2020 року не надає можливості приймати участь у вихованні внуків, перешкоджає бачитись та спілкуватись з ними, забороняє спілкуватись по телефону, створює перешкоди для їх спілкування. Неприязнь з боку відповідача по відношенню до батьків його покійної колишньої дружини не може слугувати самостійною умовою і усувати їх від спілкування з їх внуками, вони прагнуть спілкуватися з ними, підтримувати родинні стосунки, приймати участь у її вихованні. Жодних обставин, які б шкодили інтересам дітей при спілкуванні з ними не існує. Дії відповідача щодо перешкоджання участі позивачів у спілкуванні та вихованні малолітніх внуків може позбавити їх родинних зв`язків з ними, любові та турботи. Просять визначити спосіб участі [PERSON] та [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онуками [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] у формі систематичних побачень кожної середи місяця з 15-00 год. до 20-00год., кожної другої та четвертої суботи місяця з 10-00 год. до 10-00 год. неділі за місцем проживання позивачів, зустрічі з внуками у дні народження, святкові дні, 14 днів спільного відпочинку влітку, а також, необмеженого спілкування засобами телефонного, поштового, електронного та іншого зв`язку. 27 липня 2020 року ухвалою суду прийнято позовну заяву, відкрито спрощене позовне провадження, призначено судове засідання. Позивач [PERSON] , представник позивача - адвокат Константин В. Д. в судовому засіданні позов підтримали в повному обсязі та просили його задоволити. В ході розгляду справи погодилися на графік участі у вихованні та порядку спілкування з онуками один день на місяць,перша субота з 10год до 11 год. неділі. Відповідач [PERSON] та представник відповідача - адвокат Антонюк І. А. в судовому засіданні заперечували проти задоволення позову. Надали суду відзив, в якому зазначено, що відповідач ніколи не чинив перешкод у спілкуванні діда, баби з онуками. йому відомо, що вони спілкуються засобами телефонного зв`язку, мають можливість відвідувати дітей у школі, але позивачі жодного разу не зателефонували йому, як батькові, щоб добровільно узгодити години зустрічі. Враховуючи вік та стан здоров`я позивачів, пропонує такий графік участі у вихованні та порядку спілкування з онуками: щосереди кожного тижня - з 15 год. до 19 год., дні народження дітей, новорічне свято з 10год. до 12 год. та за обставинами, що можуть виникнути. Також, зазначив, що в подальшому даний графік може бути переглянутий за погодженням сторін. В ході розгляду справи погодилися на графік участі у вихованні та порядку спілкування з онуками один день на місяць,перша субота з 10год до 11 год. неділі. Представник третьої особи Служби у справах дітей Черкаської міської ради за дорученням в судовому засіданні [PERSON] в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення позову. Суд, заслухавши пояснення сторін, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного висновку . Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до положень ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 81 цього Кодексу. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Докази надаються сторонами та іншими.. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч.ч.2,3 ст. 77 ЦПК). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч.2 ст. 78 ЦПК). В судовому засіданні встановлено, що відповідно до Свідоцтва про народження Серії [NUMBER] , [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] . Відповідно до Свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] , виданого Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, [INFO] [PERSON] (донька позивачів) померла. Відповідно до Свідоцтва про народження Серії [NUMBER] , виданого Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, [INFO] народився [PERSON] . Відповідно до Свідоцтва про народження Серії [NUMBER] , виданого Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, [INFO] народилася [PERSON] . Відповідно до Свідоцтв про народження батьками дітей є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до ч.3 ст.51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначено Сімейним кодексом України. Згідно зі ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Відповідно до ст. 257 Сімейного кодексу України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 Сімейного кодексу України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. Частиною другою статті 159 Сімейного кодексу України передбачено, що суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладено у статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини. Статтею 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 р., ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 р. № 789-ХІІ, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчим органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи. Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права. Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (Рішення Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, п. 108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (Рішення ЄСПЛ «Bogonosovy v. Russia» від 05 березня 2019 року, п. 82). Верховний Суд у постанові від 19.09.2018 р. (Справа №756/7995/15-ц) зауважив, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Вирішуючи питання про встановлення способу участі у вихованні та порядку спілкування з внуками, суд виходить з того, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Пріоритетним інтересом є проживання дітей у сім`ї своїх батьків, проте право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. На даний час між позивачами та відповідачем виникли розбіжності щодо участі позивача у вихованні онуків. Позивачі бажають спілкуватися з онуками, приймати участь у їх вихованні, тому їхнє порушене право підлягає захисту. Сторони зобов`язані заради інтересів дитини прикласти зусиль для нормалізації стосунків. Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги інтереси дітей, їхній вік, суд вважає за необхідне задовольнити позов частково, а саме, визначити спосіб участі [PERSON] та [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онуками [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , у формі побачень один раз на місяць, кожної першої суботи місяця з 10 год.00 до неділі 11 год. 00 хв.,а також необмеженого спілкування засобами телефонного, поштового,електронного та іншого зв`язку.

Outcome: partial