Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-19 00:00:00

Позивачі 18.08.17 р. звернулись до суду із вказаним вище позовом як спільним, просять визнати за кожним з них право власності на 1/3 частку у квартирі [ADDRESS], в порядку спадкування за законом після смерті їх матері - [PERSON], яка померла 22.03.16 р.. Обґрунтовують свої позовні вимоги тим, що 22.03.16 р. померла їх матір - [PERSON]. Після смерті останньої відкрилась спадщина, зокрема, щодо нерухомого майна - спірної квартири. Заповіту матір не складала. Сторони у справі є рідними дітьми спадкодавиці і її спадкоємцями. Позивачі у встановлені законом порядок та строк прийняли спадщину після смерті спадкодавиці шляхом подання відповідної заяви приватному нотаріусу [PERSON] про прийняття спадщини. При оформленні своїх спадкових прав вони встановили, що всі правовстановлюючі документи на спірну квартиру знаходяться у відповідача, який там проживає. На їх прохання та звернення нотаріуса надати правовстановлюючі документи на спірну квартирну, відповідач відмовляється надати оригінали таких документів, не заперечуючи наявності у нього таких. Це унеможливлює визнання за ними права власності на частки у спірній квартирі. Звернення позивача [PERSON] до Ковельського ВП ГУ НП у Волинській області з цього ж приводу, не дало бажаних результатів. Покликаючись на ст. 328, 392, 1\~216, 1\~268, 1\~218, 15 ЦК України, просять позов задовольнити. Позивачі у судовому засіданні позов, кожен зокрема, підтримали. Обгрунтувавши їх вищенаведеними доводами. Позивач [PERSON] суду додатково пояснив, що він звернувся до нотаріуса [PERSON] для оформлення своїх спадкових прав. У зв»язку з ненаданням відповідачем оригіналу свідоцтва про право власності на житло оформлення його спадкових справ було унеможливлене, затягувалось в часі. Вже після звернення до суду з розглядуваним позовом відповідач надав цьому нотаріусу оригінал свідоцтва про право власності на житло на ім»я спадкодавиці. Хоча в даний час це свідоцтво є у нотаріуса та він має техпаспорт на спірну квартиру, однак, позов підтримує повністю. Позивач [PERSON] надала суду пояснення аналогічного змісту. Відповідач в судове засідання не з»явився, хоча належно оповіщений. Про причини неявки суду не повідомив, попередньо подав до суду заяву з проханням справу розглядати у його відсутності, зазначивши, що позову не визнає, просить у задоволенні позову відмовити. А також 19.10.17 р. подав до суду письмове заперечення проти позову, обґрунтоване тими, що позову не визнає з огляду на те, що з часу відкриття спадщини на спірну квартиру сторони у справі прийняли спадщину. Він будь - яких перешкод у реалізації прав позивачів на отримання відповідних правовстановлюючих документів на спадщину у нотаріальному порядку ніколи не чинив. У місці, де проживала матір сторін, правовстановлюючі документи, що слід було надати нотаріусу, були відсутні, так як ним нещодавно було з»ясовано, що вони зберігались у однієї із знайомих матері сторін. Після їх розшуку і встановлення місцязнаходження, він відразу передав їх приватному нотаріусу для до оформлення спадщини. Тому будь - яких перешкод для позивачів по виготовленню, отриманню свідоцтв про право на спадщину на відповідні частки, немає. На сьогодні позивачі ухиляються від отримання таких свідоцтв. Прав позивачів ніхто не порушував і не порушує, тому суд не має підстав для задоволення позовних вимог у зв»язку з відсутністю спору про право. Питання підлягає вирішенню шляхом звернення до нотаріуса та отримання у останнього відповідних документів на посвідчення права власності на частину квартири. На думку суду, розгляд справи можливий у відсутності відповідача. Суд, заслухавши пояснення позивачів, дослідивши докази, зібрані у справі, приходить до висновку, що позовні вимоги обох позивачів є безпідставними та не підлягають до задоволення. За змістом ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Серед способів захисту цивільних прав та інтересів може бути і визнання права. Відповідно до ст. 10 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Згідно ч. 2, 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі позовного провадження, для підтвердження своїх вимог або заперечень зобов'язані подати усі наявні у них докази до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться до початку розгляду справи по суті. Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Як слідує з копії свідоцтва про народження серії IV УР № 120 61 20, виданого 29.08.63 р. міськЗАГСом м. Ковеля Волинської області, 01.08.63 р. у м. Ковелі Волинської області народився [PERSON], батьками якого є: [PERSON] та [PERSON]. Як слідує з копії свідоцтва про народження серії IV УР № 102 19 78, виданого 28.06.62 р. міськбюро ЗАГСу м. Ковеля Волинської області, 24.02.54 р. у м. Ковелі Волинської області народилась [PERSON], батьками якої є: [PERSON] та [PERSON]. Як слідує з копії повного витягу з Державного реєстру ацс громадян щодо актового запису про шлюб № 175\~897 18 від 26.01.17 р., виданого Ковельським міськвідділом ДРАЦС ГТУЮ у Волинській області, [PERSON], 21.02.54 р. н., уродженка м. Ковеля Волинської області, 20.10.11 р. уклала шлюб з гр. [PERSON] та після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище «Мехед». Тобто, позивачі є повнорідними братом та сестрою. Та обставина, що мати позивачів [PERSON] - померла 22.03.16 р. у м. Ковелі Волинської області, стверджується копією свідоцтва про смерть повторного серії 1 ЕГ № 188 431, виданого 09.08.16 р. Ковельським міськвідділом ДРАЦСу ГТУЮ у Волинській області. Відповідно до змісту ст. ст. 1\~216, 1 218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Як вбачається з копій матеріалів спадкової справи № 14/2016, що заведена після смерті [PERSON] приватним нотаріусом Ковельського міськнотокругу [PERSON], у такі справі є як заяви обох позивачів як спадкоємців першої черги за законом про прийняття спадщини після смерті їх матері [PERSON] (а. с. 3, 10), так і оригінал свідоцтва про право власності на житло № 301 від 06.09.93 р., виданого на ім»я [PERSON] на спірну квартиру (а. а. 22). Згідно з копією техпаспорта на спірну квартиру, виготовленого 13.11.17 р. КП «Волинське обласне бюро технічної інвентаризації», вона не містить самочинного будівництва, має інвентаризаційну вартість 292\~832 грн.. В судовому засіданні достовірно встановлено, що спадщина за законом після смерті спадкодавиці відкрилась 22.03.16 р., спірне майно входить у спадкову масу. Позивачі як спадкоємці першої черги за законом вчасно та у встановленому законодавством порядку прийняли спадщину після смерті спадкодавиці шляхом звернення до одного й того ж нотаріуса. За станом на 17.10.17 р. у розпорядженні нотаріуса, до якого звернулись позивачі для вирішення спадкових питань, є у наявності такий правовстановлюючий документ на спірну квартиру на ім»я спадкодавці як оригінал свідоцтва про право власності на житло. В даний час позивач [PERSON] суду пояснив про те, що має у своєму розпорядженні і техпаспорт на спірну квартиру. На даний час перешкод у оформленні своїх спадкових прав у нотаріуса позивачі не мають. Підстав до задоволення позову шляхом визнання за позивачам прав власності на частки у спірній квартирі суд не має. Та обставина, що попередньо, а саме: до надходження у розпорядження вказаного вище нотаріуса оригіналу правовстановлюючого документа свідоцтва про право власності на житло щодо спірної квартири, що видане на ім»я спадкодавці; до оформлення позивачем техпаспорта на спірну квартиру, між сторонами існував спір, що об»активно стверджується листом Ковельського ВП ГУ НП у Волинській області № 13\~068 16 від 21.12.16 р., адресованим позивачеві [PERSON], за яким останній звертався до Ковельського ВП ГУ НП у Волинській області 16.12.16 р. з приводу виниклого спору про спадщину. Хоча, однак, суд враховує, що з вказаного вище листа не вбачається, яке саме питання стало змістом скарги [PERSON], якою була суть спору про спадщину, так як у розпорядження суду не було надано копії такої скарги з відміткою Ковельського ВП ГУ НП у Волинській області про прийняття та реєстрацію. Але на даний час обраний позивачами спосіб захисту своїх прав, на думку суду, є неналежним і підстав для визнання за позивачами прав власності на частки у спірному спадковому майні, у судовому порядку немає, перешкод до оформлення своїх спадкових прав у нотаріальному порядку у позивачів немає. Протилежне позивачами суду не доведено. Нотаріуси не можуть вчинювати нотаріальні дії лише за умови існування спору про право або про факт, що має юридичне значення, але й суд під час розгляду спадкових справ не має вирішувати правові питання, що становлять собою нотаріальну компетенцію. Зокрема, наявні умови для одержання обома позивачами у нотаріальній конторі свідоцтв про право на спадщину (її частину), тощо, тому вимоги про визнання прав на спадщину судовому розгляду підлягати не можуть, оскільки суд не може розглядати у позовному провадженні безспірні справи. А тому у задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі за позовними вимогами обох позивачів. Однак, оскільки згідно з копією техпаспорта на спірну квартиру, виготовленого 13.11.17 р. КП «Волинське обласне бюро технічної інвентаризації», вона має інвентаризаційну вартість 292\~832 грн., а обома позивачами сплачено лише по 640 грн. судового зборі замість 976 грн. 10 коп., то з кожного з позивачів у справі слід стягнути на доход держави по 331 грн. 10 коп. судового збору. На підставі наведеного,

Outcome: dismissed