Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-14 00:00:00

Позивач звернулася до суду із позовної заявою, у якій з урахування уточнення в судовому засіданні, просить визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] в один місяць. Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що її бабуся [PERSON] померла [INFO] в стаціонарному відділені Люботинського територіального центру. Після смерті бабусі відкрилася спадщина. На випадок смерті, [PERSON] склала заповіт, яким належну їй частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] заповіла позивачу. Оскільки бабуся заповіла позивачу частку свого будинку, то після смерті останньої батько позивача [PERSON] , що є власником іншої частки будинку та його пасинок [PERSON] попередили позивача, щоб остання не вступала у спадок та не оформлювала частку будинку на себе. Батько позивача [PERSON] помер [INFO] . Незважаючи на той факт, що позивач є єдиним спадкоємцем на спірний будинок, [PERSON] та його син не впускали позивача у будинок та погрожували застосувати фізичну силу у разі, якщо позивач вчинятиме дії щодо прийнятті оформлення спадщини. Таким, чином, позивач пропустила встановлений законодавством строк прийняття спадщини. З метою прийняття спадщини після смерті бабусі позивач звернулася з заявою про прийняття спадщини за заповітом до нотаріуса. Проте, нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку із пропуском 6-ти місячного строку вступу у спадщину. В судовому засідання позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала та просила надати їй додатковий строк тривалістю один місяць для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Також пояснила, що будинок розташований за адресою: [ADDRESS] був на дві половини, в одній із яких мешкав батько позивача. Бабуся мешкала в будинку для літніх людей, в якому і померла. Позивач зазначила, що похованням бабусі займалася саме вона. Пасинку батька позивача [PERSON] , який також мешкав в будинку, було відомо, що бабуся зробила заповіт на позивача, тому останній погрожував позивачу, що підпалить будинок разом з нею, крім того в будинку залишався мешкати батько позивача. 16 років позивач не була в будинку, про смерть батька дізналася рік тому. Вказала, що нещодавно приїздила до будинку, який не придатний до проживання, оскільки він руйнується. Зазначила, що не займалася оформленням спадщини, через те, що боялася погроз від [PERSON] , оскільки останній має судимість за зґвалтування та відбував покарання 15 років. Також зазначила, що про заповіт їй було відомо, адже бабуся відразу віддала його їй. В судове засідання 15.11.2021 позивач [PERSON] не з`явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Представник відповідача Люботинської міської ради Харківської області подав клопотання про розгляд справи без участі представника влади, за наявними у справі документами та відповідно до вимог чинного законодавства. Під час розгляду справи судом встановлено наступне. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 16.04.2015 [PERSON] померла [INFO] . Згідно інформації з Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Люботинської міської ради від 14.07.201 [PERSON] , 1915 р.н., була зарахована до стаціонарного відділення територіального центру з 14.10.1998 на постійне проживання. Виключена зі списків стаціонарного відділення центру з 15.10.2005 у зв`язку зі смертю. [PERSON] зобов`язується провести поховання померлої за свої кошти (а.с. 52). Згідно свідоцтва про право власності від 25.10.1991 [PERSON] належала 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт 12.02.1997, посвідчений державним нотаріусом Другої Харківського району державної нотаріальної контори Гонтаренко С.В., зареєстрований в реєстрі за № 3-207, яким заповіла всю належну їй частину будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] [PERSON] (а.с.18). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , позивач [PERSON] є донькою [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] від 23.04.2021) Згідно довідки виконавчого комітету Люботинської міської ради Харківської області № 03-10/933 від 23.04.2021 вбачається, що на день смерті [PERSON] , який помер [INFO] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] разом з [PERSON] , 1961 р.н. з 31.10.2006 по теперішній час та [PERSON] , 1998 р.н., з 02.12.2015 по теперішній час. Згідно повідомлення Другої Харківської міської державної нотаріальної контори №1515/01-16 від 06.07.2021 після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] заяв від спадкоємців про прийняття, про видачу або відмову від прийняття спадщини не надходило, спадкова справа не заводилася та свідоцтва про право на спадщину не видавалося (а.с.41). Як вбачається зі змісту наданої інформації по спадковим справам з Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області № 774/01-16/П від 22.07.2021, що після померлої [INFO] [PERSON] із заявами про прийняття спадщини або про відмову від спадщини ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась, свідоцтва про право на спадщину за період з 2005 року по 2021 рік нікому не видавались. Також інформація містить відомості, що від імені [PERSON] виявлено заповіт, в якому всю належну їй частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться в [ADDRESS] остання заповіла [PERSON] ( а.с.54-56). Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частиною другою статті 1220 ЦК України встановлено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Відповідно до частини другої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини за наявності відповідних намірів. За правилами статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок, викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом із тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Позивач у термін, встановлений статтею 1270 ЦК України, не звернулася до нотаріальної контори за оформленням та отриманням свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Поважними причинами зазначає, що саме через погрози з боку [PERSON] , який є пасинком її померлого батька, позивач не зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, адже боялася за своє життя та життя свого батька. Доводи позивача про наявність судимості за зґвалтування у [PERSON] підтверджуються довідкою №95-19102021/63210 від 25.10.2021 з УІАП ГУНП в Харківській області, згідно якої [PERSON] , [INFO] визнано винним Дергачівським районним судом Харківської області від 23.12.1983 за ч.2 ст.117, ч.3 ст.42 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 12 років. З огляду на викладені обставини, суд вважає, що позивач з поважних причин пропустила строк, встановлений законом для прийняття спадщини. Крім того, спадкова справа після померлої [PERSON] не відкривалася, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці не встановлені, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, а тому в інший спосіб, крім як звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та відновити своє порушене право позивач не може. Виходячи з викладеного, суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю один місяць.

Outcome: approved