Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-11 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до Херсонської міської ради, третя особа [PERSON] , в якому просить визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її тітки - [PERSON] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона проживає за адресою: Херсонська область, Чаплинський район с. Долинське. [INFO] померла її тітка - [PERSON] , після її смерті відкрилася спадщина. Оскільки [PERSON] , власних дітей не мала, тому скала 18.09.2003 року заповіт та все своє майно заповідала [PERSON] . Позивач у встановлений законом строк не звернулась із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки не проживала разом з спадкодавцем, та не знала про існування заповіту, який склала на її ім`я [PERSON] . Про вказаний заповіт їй стало відомо лише після того як на її адресу надійшло повідомлення від нотаріальної контори, де і було зазначено звернутися з заявою про прийняття спадщини. У зв`язку з реєстрацією та проживанням у іншій місцевості, похилим віком, та через те, що їй не було відомо про наявність заповіту, про прийняття спадщини з заявою вона звернулася лише 06.04.2018 року, тобто з пропуском строку звернення. Вважає причину пропуску строку звернення до нотаріальної контори поважною. З огляду на вищевикладене та норми ст. 1217,1269,1270, 1272 ЦК України просила встановити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті тітки - [PERSON] , яка померла [INFO] достатній для подання заяви до нотаріальної контори. Позивач в судове засідання не з`явилася, надала повноваження представнику. Представник позивача в останнє судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити, з підстав, зазначених в позовній заяві. Представник відповідача в останнє судове засідання не з`явилася, про день та час сухання справи повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі. Крім того, зазначила що підтримує заперечення на позовну заяву раніше подані до суду в яких просила відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Третя особа в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.\~1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частиною 1\~ст. 1269 ЦК України\~\~передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. За положенням\~ст.1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Такий правовий висновок висловлений Верховним судом України у постанову від 23.08.2017 року за №6-1320цс17. Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що 07.08.2017 року складено відповідний актовий запис №440, Корабельним районним у м. Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Херсонській області, про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . За життя [PERSON] , а саме [INFO] склала заповіт, яким заповідала [PERSON] все належне їй майно, де б воно не знаходилося і з чого б не складалося, про що свідчить копія заповіту посвідченого державним нотаріусом Третьої Херсонської державної нотаріальної контори Лисенко Л.П., зареєстровано в реєстрі за № 1-1548 (а.с. 11), який не скасований та не змінений та на день судового розгляду є чинним відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру сформованої 31.08.2017 року . З копії спадкової справи №377/2017, відкритої після смерті [PERSON] , померлої [INFO] та надісланої до суду на відповідний запит вбачається, що з заявою про прийняття спадщини від 31.08.2017 року в порядку ст. 1241 ЦК України звернувся чоловік померлої - [PERSON] . Якому було видано свідоцтва про право власності від 25.07.2018 року на Ѕ частину майна у праві спільної часткової власності на майно набуте подружжям за час шлюбу, яке складається з однокімнатної квартири під номером [ADDRESS] . Відповідно до витягу Державного реєстру речових прав вбачається, що квартира [ADDRESS] належала [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] з 04.11.1988 року. З довідки про реєстрацію місця проживання від 07.03.2018 року за №16-14-151 вбачається, що за життя [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . З довідки про надання інформації за №16-21/1651 від 12.03.2018 року вбачається, що станом на 12.03.2018року разом з померлою [PERSON] , [INFO] за адресою: [ADDRESS] зареєстрованих осіб не було. Крім того, з спадкової справи також вбачається, що з заявою про прийняття спадщини\~ до Третьої Херсонської держаної нотаріальної контори звернулась - [PERSON] ,1958 р.н., однак з пропуском строку. Разом з тим нв матеріалах спадкової справи навна заява [PERSON] , від 06.04.2018 року про припинення провадження по спадковій справі, оскільки має намір звертатися до суду з позовною заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на пропуск з поважних причин. Поважною причиною пропуску строку звернення до нотаріуса з заявою позивач зазначає, про необізнаністьнаявності складеного померлою [PERSON] заповіту, крім того, вказала, що не проживає та не проживала разом з спадкодавцем за однією адресою. Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вказаною Постановою Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18, зазначено, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Разом з тим, суд також враховує практику застосування норм права Європейським судом з прав людини щодо принципу «пропорційності» щодо втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. За таких обставин, суд враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод приходить до висновку про задоволення позовних вимог та вважає можливим визначити позивачу додатковий строк в один місяць, який буде достатнім для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного, ст.ст.1269 - 1270,1272 ЦК України,

Outcome: approved