Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-05 00:00:00

Позивач звернулася з позовом до відповідача про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, посилаючись на те, що вона являється власником квартири [ADDRESS]. Відповідач проживає поверхом вище у квартирі [NUMBER] того ж будинку. 09 листопада 2013 року відбулося залиття її квартири із квартири [NUMBER]. Оскільки це сталося не вперше, а також для виявлення причин затоплення та вжиття необхідних заходів вона негайно піднялася на поверх вище для вирішення цього питання із власником квартири. Однак мешканці, які перебували в квартирі [NUMBER] двері не відчинили, хоча достеменно було чути, що хтось є вдома. 25 грудня 2013 року комісією в складі майстра КП «ССУБ» [PERSON], майстра КП «ССУБ» [PERSON], майстра КП «ССУБ» [PERSON] був складений акт про залиття квартири [NUMBER] з вини квартири [NUMBER]. Під час обстеження було встановлено: вологі плями в коридорі розміром 80см.*70см. на стелі. Стеля вкрита розчином крейди. Вологі плями на стінах розміром 90см.* 110см. Стіни вкриті шпалерами. Мокрі плями на стелі в кухні розміром 60см.*50см. Стеля вкрита розчином крейди. Мокрі плями на стінах розміром 40см.*30см. Стіни вкриті шпалерами. Вологі плями в залі розміром 120см.*80см. Стеля врита розчином крейди. Вологі плями на стінах 80см.*70см. Стіни вкриті шпалерами. Відповідач на момент складання акту не відчиняла двері своєї квартири, не надала будь-яких пояснень щодо спростування своєї вини. Відповідно до наданого ПП «Ажіо» висновку вартість ремонтно-відновлювальних робіт, внаслідок залиття водою квартири складає 5782 грн. Також за проведення експертного дослідження вона сплатила ПП «Ажіо» кошти в сумі 1000 грн. Оскільки добровільно вирішити спір не можливо, звернулась до суду за захистом своїх прав. В судове засідання позивач не з'явилася, але скерувала до суду заяву в якій просила справу розглянути в її відсутність, позовні вимоги задоволити в повному обсязі, а також проти заочний розгляд справи не заперечувала. Відповідач до судового засідання не з'явилася, причини неявки суду не повідомила, хоча про час, день розгляду справи була повідомлена належним чином. Зі згоди позивача, відповідно до ст. 224 ЦПК України суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільного законодавства. На підставі свідоцтва про право власності на квартиру від 14 лютого 1994 року позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] Відповідач проживає поверхом вище у квартирі [NUMBER] того ж будинку. Судом встановлено, та підтверджено матеріалами справи, що 09 листопада 2013 року відбулося залиття квартири позивача із квартири [NUMBER]. 25 грудня 2013 року комісією в складі майстра КП «ССУБ» [PERSON], майстра КП «ССУБ» [PERSON], майстра КП «ССУБ» [PERSON] був складений акт про залиття квартири [NUMBER] з вини квартири [NUMBER]. Під час обстеження було встановлено: вологі плями в коридорі розміром 80см.*70см. на стелі. Стеля вкрита розчином крейди. Вологі плями на стінах розміром 90см.* 110см. Стіни вкриті шпалерами. Мокрі плями на стелі в кухні розміром 60см.*50см. Стеля вкрита розчином крейди. Мокрі плями на стінах розміром 40см.*30см. Стіни вкриті шпалерами. Вологі плями в залі розміром 120см.*80см. Стеля врита розчином крейди. Вологі плями на стінах 80см.*70см. Стіни вкриті шпалерами. З метою визначення розміру матеріальної шкоди, заподіяної позивачу, як власнику квартири та вартості ремонтно-відновлювальних робіт 18 лютого 2014 року між [PERSON] та ПП «Ажіо» був укладений договір на проведення незалежної оцінки. Відповідно до наданого ПП «Ажіо» висновку вартість ремонтно-відновлювальних робіт, внаслідок залиття водою квартири складає 5782 грн., які і підлягають до стягнення з відповідача на користь позивача. Крім цього, за проведення експертного дослідження позивачем сплачено ПП «Ажіо» кошти в сумі 1000 грн., що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера № 92/14 від 18 лютого 2014 року, та які підлягають до стягнення з відповідача. Статтею 10 ЖК УРСР передбачено, що громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. Частиною 1 статті 151 ЖК УРСР передбачений обов'язок власника по забезпеченню схоронності жилого будинку (квартири) - громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Згідно частини 1 статті 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до частини 4 статті 319, статті 322 ЦК України власність зобов'язує і власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом (323 ЦК України). Як передбачено статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, в тому числі, є втрати, яких особа зазнана у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. За статтею 1192 ЦК України суд з урахуванням обставин справи за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Відповідно до наданої позивачем квитанції розмір судового збору складає 243,60 грн., які і підлягають до стягнення з відповідача на користь позивача. За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги обгрунтовані та такі, що підлягають до задоволення, а саме до стягнення з відповідача на користь позивача заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири в сумі 5782 грн., витрати понесені за оцінку збитків під час затоплення квартири в сумі 1000 грн. та судовий збір в сумі 243,60 грн., а всього 7025,60 грн.

Outcome: approved