Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-08 00:00:00

Позивач звернулася\~до суду\~з позовом\~до Товариства\~з обмеженою\~відповідальністю «ГРАДО\~СТРОЙ» про\~захист прав\~споживача,\~стягнення неустойки\~(пені)\~за порушення\~терміну виконання\~договірного зобов`язання,\~мотивуючи позовну\~заяву тим,\~що 18.07.2018\~року між\~нею та\~відповідачем укладений\~договір купівлі-продажу\~майнових прав\~№226,\~згідно умов\~якого продавець\~продав,\~а покупець\~придбав майнові\~права на\~об`єкт\~нерухомості детальна\~характеристика якого\~встановлена у\~специфікації -\~додаток №1\~до договору,\~що є\~невід`ємною\~його частиною.\~Так відповідно\~до специфікації\~визначені характеристики\~об`єкта\~нерухомості:\~ [ADDRESS] ,\~кількість кімнат\~-,\~поверх \~12,\~загальна площа\~78,00\~кв.м.,\~загальна вартість\~майнових прав\~на об`єкт\~нерухомості становить\~858000,00\~грн.\~Згідно акту\~прийому-передачі\~грошових коштів\~за договором\~№226\~від 18.07.2018\~року позивачем\~профінансований об`єкт\~нерухомості у\~сумі 858000,00\~грн.\~Крім того,\~у специфікації\~встановлений період\~введення об`єкту\~будівництва в\~експлуатацію -\~четвертий квартал\~2018\~року,\~який згідно\~п.\~2.9\~договору купівлі-продажу\~майнових прав\~може бути\~перенесений на строк,\~що не\~перевищує дев`яноста\~календарних днів\~у разі\~виникнення обставин\~непереборної сили.\~Однак,\~станом на\~18.09.2020\~року зазначений\~у договорі\~об`єкт\~будівництва в\~експлуатацію не\~введений.\~За змістом\~договору,\~за невиконання\~або неналежне\~виконання своїх\~зобов`язань за\~договором,\~сторони \~несуть відповідальність,\~передбачену законодавством\~України,\~з урахуванням\~п.\~2.9.\~договору,\~порушено термін\~введення об`єкту в експлуатацію,\~продавець зобов`язаний\~сплатити на\~користь покупця\~пеню у\~розмірі облікової\~ставки НБУ\~від вартості\~прав за кожен день прострочення. Оскільки позивача як покупця не було повідомлено про обставини непереборної сили, зважаючи, що відповідачем порушено строки введення об`єкта будівництва в експлуатацію, тому вважає, що у відповідача виник обов`язок щодо сплати пені за період з 01 січня 2019 року до 18 вересня 2020 року у розмірі 198952,31 грн. Враховуючи викладене, [PERSON] звернулася до суду з цим позовом та просила стягнути з ТОВ «Градо Строй» на її користь пеню за порушення виконання зобов`язання за договором купівлі-продажу майнових прав №226 від 18.07.2018 року за період з 01.01.2019 року до 18.09.2020 року в розмірі 198952,31 грн, а також 15000,00 грн. витрат на правничу допомогу. В судове засідання представник позивача не з`явився, проте подав до суду клопотання в якому зазначив, що позовні вимоги підтримує та просив справу розглядати за його відсутності та позивача. Також не заперечив щодо заочного розгляду справи. Представник відповідача ТОВ «ГРАДО СТРОЙ» в судове засідання не з`явився, хоча про час, дату та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Заяв та заперечень від відповідача до суду не надходило. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив, не подав відзив і позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що позов слід задовольнити з таких підстав. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Судом установлено,\~що 18.07.2018\~року [PERSON] та ТОВ «Градо Строй» уклали договір купівлі-продажу майнових прав №226, згідно умов якого продавець продав, а покупець придбав майнові права на об`єкт нерухомості детальна характеристика якого встановлена у специфікації - додаток №1, що є невід`ємною частиною даного договору (а.с. 10-13). Згідно п.\~2.1, 2.2,\~2.3\~умов договору\~купівлі-продажу\~майнових прав\~№226,\~а також\~додатку №\~1\~до договору\~(специфікації) [PERSON] придбала майнові права на об`єкт нерухомості - квартиру за адресою: [ADDRESS] , загальна площа 78,00 кв.м., загальна вартість майнових прав на об`єкт нерухомості становить 858000,00 грн. На виконання\~умов п.\~4.1,\~4.2,\~4.3\~договору,\~ [PERSON] \~внесені кошти\~у сумі\~визначеної договором\~вартості майнових\~прав,\~а саме 858000,00 грн., що підтверджується додатковою угодою від 25.02.2019 року до договору №226 (а.с. 14). Згідно п. 2.9 договору термін введення об`єкту будівництва в експлуатацію встановлений у специфікації - додатку №1, що є невід`ємною частиною договору. Термін введення об`єкту будівництва може бути перенесено на строк, що не перевищує 90 календарних днів у разі виникнення обставин непереборної сили передбачених п. 10.1 договору, за умови обов`язкового повідомлення про це покупця. Згідно додатку №1 до договору (специфікації) об`єкт будівництва мав бути введений в експлуатацію у четвертому кварталі 2018 року. Проте, на кінець четвертого кварталу 2018 року та станом на день розгляду даної справи по суті відповідач не ввів об`єкт будівництва в експлуатацію (а.с. 68). Протилежного судом не встановленого, доказів щодо цього відповідачем не надано. Пунктом 6.1 договору визначено, що за невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за цим договором, сторони несуть відповідальність, передбачену законодавством України. Проаналізувавши умови\~договору,\~судом встановлено,\~що за\~невиконання або\~неналежне виконання\~своїх зобов`язань\~за цим\~договором,\~зокрема п.\~2.9\~ порушення\~термінів введення\~об`єкта в\~експлуатацію,\~сторони несуть\~відповідальність,\~а саме\~продавець зобов`язаний\~сплатити на\~користь покупця пеню в розмірі облікової ставки НБУ від вартості прав за кожен день прострочення. Про перенесення термінів введення об`єкта в експлуатацію відповідач ТОВ «Градо Строй» не повідомляв. Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 6 ЦК України, сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. Сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд. Сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами. За змістом частин першої, третьої\~статті 626 ЦК України двостороннім договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Отже, правова природа двостороннього договору передбачає волевиявлення обох сторін договору на зміну, припинення або встановлення прав та обов`язків сторін цього договору. Згідно з ч. 1 ст. 627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно з ч. 1 ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. За змістом ст. 655 та ч. 2 ст. 656 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Предметом договору купівлі-продажу можуть бути майнові права. До договору купівлі-продажу майнових прав застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не випливає із змісту або характеру цих прав. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Положеннями п.п.п 1, 4 ч. 1 ст. 611 ЦК України\~у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором чи законом, або розірвання договору; відшкодування збитків та моральної шкоди. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом (ч. 2 ст. 551 ЦК України). Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. З матеріалів справи вбачається, що сторони у договорі купівлі-продажу майновий прав №226 від 18.07.2018 року, зокрема у його додатку № 1 (специфікації) обумовили строк введення об`єкта будівництва в експлуатацію у четвертому кварталі 2018 року. При цьому,у п. 6.1 договору, сторони дійшли згоди щодо відповідальності за порушення відповідачем такого свого зобов`язання. У цьому випадку сторони правомірно та без порушень імперативних положень актів цивільного законодавства, самостійно врегулювали свої відносини на власний розсуд, створивши обов`язкове для обох сторін правило поведінки у спірних правовідносинах. Такого висновку суд дійшов з урахуванням висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 752/10405/15-ц, від 17 жовтня 2018 року у справі № 757/39364/15-ц. Відповідно статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Згідно із частинами першою та другою статті 614 ЦК України\~особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (стаття 610 ЦК України). Таким чином,\~сторони у\~договорі купівлі-продажу\~майнових прав,\~погодили строки\~введення об`єкту\~будівництва в\~експлуатацію,\~проте до цього\~часу об`єкт\~будівництва у\~експлуатацію не\~введений,\~в результаті\~чого вбачається\~дійсним порушення\~умов договору\~щодо своєчасного\~виконання відповідачем\~взятих на\~себе зобов`язань,\~що зумовлює\~настання для\~нього негативних\~наслідків,\~а саме\~визначену у\~п.\~6.1\~відповідальність передбачену законодавством України - шляхом сплати пені. Суд погоджується з розрахунком пені, наданим позивачем, відповідно до якого сума пені за порушення виконання зобов`язання за договором купівлі-продажу майнових прав №226 від 18 липня 2018 року за період з 01 січня 2019 року до 18 вересня 2020 року становить 198952,31 грн. Слід відзначити, що розрахунок проведений при незмінній сумі боргу, з урахуванням облікової ставки Національного банку України із вірним обрахунком кількості днів прострочення виконання зобов`язання. З огляду на викладене, суд дійшов висновку щодо необхідності захисту прав позивача внаслідок їх порушення неналежним виконанням умов договору купівлі-продажу майнових прав №226 від 18.07.2018 року, задоволення її позовних вимог та стягнення пені у визначеному нею розмірі в сумі 198952,31 грн. Оскільки позивач була звільнена від сплати судового збору, згідно зі ст. 141 ЦПК України, судовий збір слід стягнути з відповідача в дохід держави в розмірі 1989,52 грн. За ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать в тому числі витрати на професійну правничу допомогу. Статтею 137 ЦПК України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмету доказування у справі. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Витрати повинні бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволені таких вимог. До суду\~на підтвердження\~витрат на\~професійну правничу\~допомогу позивачем\~наданий договір\~про надання правової допомоги від 17.08.2020 року (а.с. 15), змістом витраченого часу, наведеного в позові (а.с. 31), а також дублікат квитанції від 17.08.2020 року №1424506489 на суму 15000,00 грн. (а.с. 16) та платіжне доручення від 19.08.2020 року №233 на суму 15000,00 грн. (а.с. 17). Судом установлено, що дані витрати понесені з розглядом цієї справи, витрати є фактичними, відповідають обсягу наданих послуг та виконаних робіт, неминучими (у зв`язку із виконанням умов договору про правову допомогу), справа має для позивача важливе значення. Тому, суд дійшов висновку, що заявлений розмір витрат є обґрунтованим та доведеним, відтак підлягає стягненню у повному обсязі із відповідача на користь [PERSON] , у зв`язку із задоволення її позовних вимог у повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: approved