Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-29 00:00:00

Позивач звернулася з позовом до відповідача про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Мотивує свій позов тим, що вона є спадкоємицею за законом після смерті своєї матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач на час відкриття спадщини володіла та користувалася спадковим майном і, вважала, що являється такою, що прийняла спадщину. Просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини. Позивач в судове засідання не з`явилася, однак подала до суду письмову заяву в якій позов підтримала повністю, просила його задовольнити, а справу слухати у її відсутність. Відповідач в судове засідання не з`явився, однак подав до суду письмову заяву в якій позов визнав повністю, жодних заперечень немає, справу просив слухати у його відсутність. Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч.2 ст.247 ЦПК України. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підставний і підлягає до задоволення. Згідно з свідоцтвом про смерть [PERSON] померла [INFO] . Документами про родинні відносини стверджується, що позивач є дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . Довідкою Смолявської сільської ради Горохівського району Волинської області №724 від 22 квітня 2019 року стверджується, що спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є її син [PERSON] та дочка [PERSON] . Заповіт померлої в сільській раді не посвідчувався. Відповіддю Горохівської державної нотаріальної контори №01-09/1475 від 09 жовтня 2019 року стверджується, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилася. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Як передбачено ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до п.26 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Як роз`яснено у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивач є спадкоємцем за законом першої черги після померлої [PERSON] , пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини. Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що [PERSON] слід визначити додатковий строк, достатній для прийняття спадщини.

Outcome: approved