Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-31 00:00:00

Позивач звернулася з вказаним позовом і свої вимоги (а.с. 85 - 88) обґрунтовує тим, що її мати [PERSON] та [PERSON] проживали спільно однією сімєю без реєстрації шлюбу з червня 1979 р. до 18.03.2012 р. дня смерті матері. За час спільного проживання [PERSON] з [PERSON] набули у власність ? частину та ? частину будинку відповідно, за адресою: м. Суми, вул. Багацького, 18. По 1/12 частині вказаного будинку вона, її мати - [PERSON], брат - [PERSON] успадкували після смерті батька та чоловіка [PERSON] Однією сімєю [PERSON] та [PERSON] прожили понад 35 років, за час спільного проживання власними силами та за спільні кошти відбудовували будинок та здійснювали переобладнання. У 2009 р. за рішенням СМР були спільно здійснені добудови до будинку. Вона здійснювала будівельні роботи та несла матеріальні витрати, догляд за будівлею, городом та садом, оскільки мама тривалий час хворіла, знаходилась в лікарні аж до моменту смерті 18.03.2012 р. Після смерті матері вона допомагала [PERSON] по господарству, ходила до лікарні, приносила їжу, ліки, прибирала у будинку, опікувалась городом, бо він хворів на рак легень, останній рік був дуже неврівноваженим, виснаженим і йому важко було пересуватися, займалася господарством та побутом. Надавала всю необхідну матеріальну допомогу - придбання предметів першої необхідності, догляд під час хвороби та знаходження у лікарнях. Після смерті її матері - [PERSON] вона успадкувала 1/3 частину будинку. 25.02.2015 р. помер [PERSON], після смерті відкрилась спадщина, яка складається з ? частини будинку за адресою: м. Суми, вул. Багацького,18. Власних дітей, з його слів, спадкодавець не мав. За 35 років проживання з матірю ні з ким відносин не підтримував, з його слів заповіту не складав. Після смерті [PERSON] інших спадкоємців за законом немає. За неділю до смерті він звернувся до неї і висловив бажання залишити їй в память про маму, так як багато років будинок був їх спільним житлом і її вважав єдиним спадкоємцем, заповіту не писав. 14.08.2015 р. вона звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але у видачі свідоцтва про право на спадщину їй відмовили посилаючись на необхідність установлення факту проживання [PERSON] та [PERSON] та [PERSON] однією сімєю. Тому для можливості успадкувати спадщину, яка відкрилася після смерті [PERSON] необхідно встановити факт, що має юридичне значення - факт проживання однією сімєю її матері [PERSON] та [PERSON] з 1979 р. до моменту смерті [PERSON] 18.03.2012 р. та її проживання однією сімєю з [PERSON] на протязі 5-й років до моменту смерті 25.02.2015 р. Відповідач [PERSON] ніколи не проживала та не була зареєстрована за адресою [INFO], оскільки до 2012 р. до моменту смерті її матері [PERSON] разом з нею проживали на належній їй частині будинку, а в його частині будинку проживали квартиранти. Оскільки батьки хворіли, весь тягар догляду за ними, утримання житла та городу ліг на неї. Відповідач жодних документів на підтвердження черговості спадкування не надала, а тому не є спадкоємцем після смерті [PERSON] Просила суд встановити факт проживання однією сімєю [PERSON] та [PERSON] в період з 1979 р. до 18 березня 2012 р. та [PERSON] на протязі 5 років до момента смерті [PERSON] 25.02.2015 р.; визнати за нею права власності на ? частину будинку за адресою: м. Суми, вул. Багацького, 18, як за спадкоємцем за законом четвертої черги. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги з наведених підстав підтримали і просили задовольнити. [PERSON] суду пояснила, що з червня 1979 року її мати - [PERSON] до своєї смерті проживала з [PERSON] у будинку за адресою: м. Суми, вул. Багацького, 18, ? частина якого залишилася у спадок після смерті батька і чоловіка. Вона весь час разом з чоловіком надавала допомогу матері та вітчиму. 18.03.2012 р. померла її мати і вона успадкувала належну їй частину будинку. За життя мати з [PERSON] придбали ? частину будинку у її тітки, проте залишилися проживати в частині, якій проживали. У них були 3 городи, 2 з них в с. Степанівка, які вона обробляла. З 1989 року вона була зареєстрована в [INFO] де проживала з чоловіком та дітьми. Після смерті матері вона продовжувала готувати для [PERSON], через день приїздила, щотижня прибирала, придбавала ліки, возила до лікарів, викликала швидку допомогу, вони робили ремонт, сплачували всі комунальні послуги. У 2009 році було збудовано 2 входи до будинку так вирішили батьки. До 2013 р. він залишався проживати у належній їй частині будинку, восени перейшов у свою частину, де йому зробили ремонт, а взимку 2014 року її частину здали в оренду для сплати коштів брату за його частку. [PERSON] отримував пенсію, але вони її у нього не брали, все придбавали за власні кошти. [PERSON] 25.02.2015 р. помер, за півтора місяці до цього йому встановили рак легень. В день смерті вона з чоловіком возили дочку в аеропорт Бориспіль і в дорозі стало відомо про його смерть. [PERSON] похоронила соціальна служба в с. Стецьківка, чому їй не відомо. Відповідач вказує, що вона племінниця померлого, але це не відповідає дійсності, оскільки у неї відсутні відповідні документи. [PERSON] був грузином і всі хто приїздив з Грузії він називав родичами. Він мав у с. Стецьківка дачу, куди поселив свою маму, яка там проживала і померла. Вона своєчасно звернулася з заявою про прийняття спадщини, в суді стало відомо що є заповіт, а потім зясувалося, що є інші спадкоємці. Під час розгляду справи стало відомо, що спадкоємець має дочку [PERSON], яка народилася в м. Суми 13.08.1976 року і на даний час проживає у Грузії. Вони намагалися звязатися з нею через соціальні мережі, але та не бажає спілкуватися і приймати спадщину. Представник третьої особи [PERSON] [PERSON] позовні вимоги вважає обґрунтованими і просив задовольнити. У судове засідання відповідач [PERSON] не зявилася, будучи належним чином повідомленою про час і місце розгляду справи. Представник відповідача [PERSON] в задоволенні позову просив відмовити. В обґрунтування заперечень зазначив, що відповідач племінниця [PERSON], яка прийняла спадщину шляхом подачі заяви, спадщину не оформила, оскільки чекає документи з Грузії на підтвердження родинних відносин. Саме вона останні роки піклувалася про [PERSON] він проживав у с. Стецьківка, де нею був похований. Саме у неї були всі його документи. Вказував, що позивач не довела, що проживала з спадкодавцем не менш як п'ять років до часу його смерті. У судове засідання представники третіх осіб не зявилися, згідно листів [PERSON] державна нотаріальна контора, Департамент інфраструктури міста Суми [PERSON] міської ради просили розглядати справу без їх участі (Т. 1 а.с. 136, 137). Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає з таких підстав. Відповідно до ч. 2 ст. 3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Згідно зі ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини. Відповідно до розяснень Пленуму Верховного Суду України, наданих у п. 21 постанови від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно врахувати правила ч. 2 ст. 3 СК України про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім'єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім'ї, тощо. Судом встановлено такі обставини. Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 04.12.2012 р. [PERSON] є спадкоємицею майна після смерті [PERSON], яка померла 18.03.2012 р., в тому числі з урахуванням ? частки від якої відмовився син померлої [PERSON]: 1/3 частки житлового будинку з відповідною часткою господарчих будівель, що знаходяться за адресою: м. Суми, вул. Багацького, 18 (Т. 1 а.с. 7). Крім того, право власності на вказаний житловий будинок 18 по вул. Багацького в м. Суми зареєстровано: ? за [PERSON], [PERSON] 1/12, [PERSON] 1/12. [PERSON] з 18.11.1983 р. перебуває в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] (Т. 1 а.с. 11) та з 21.07.1998 р. зареєстрована [INFO]. Відповідно до Договору купівлі-продажу частини будинку від 24.01.2000 р., посвідченого приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу [PERSON], [PERSON] купив ? частину і [PERSON] купила ? частину жилого будинку за номером вісімнадцять з відповідною частиною надвірних побутових будівель, по вул. Багацького в м. Суми, розташованого на земельній ділянці [PERSON] міської ради площею 580 кв.м. (Т. 1 а.с. 22). Рішенням Виконавчого комітету [PERSON] міської ради від 29.08.2006 р. № 430 [PERSON] надано дозвіл на будівництво гаража за місцем проживання (Т. 1 а.с. 188 - 189). [PERSON] помер 25.02.2015 року в м. Суми (Т. 2 а.с. 45). За життя ОКЗ [PERSON] обласний клінічний онкологічний диспансер 04.12.2014 р. [PERSON] було встановлено діагноз Са лівого головного бронху гр. ІІ ст. ІІІ В. (Т.1 а.с. 145). З Медичної картки стаціонарного хворого № 1924/673 СМКЛ № 4 вбачається, що [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні в терапевтичному відділенні з 14.04.2013 р. по 26.04.2013 р. і [PERSON] зазначена як дочка (Т.1 а.с. 216 - 232). З спадкової справи № 144/2015 до майна померлого 25.02.2015 р. [PERSON] (Т. 2 а.с. 19 - 47) вбачається, що після його смерті відкрилася спадщина на ? частину жилого будинку № 18 з відповідною частиною надвірних побутових будівель, по вул. Багацького в м. Суми, розташованого на земельній ділянці площею 580 кв.м. (Т. 2 а.с. 28 - 29). 12.03.2015 р. з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], як дядька, звернулася [PERSON], документи, що підтверджують родинні відносини між ними спадкова справа не містить. З спадкової справи вбачається, що 25.08.2005 р. [PERSON] вчинив заповіт відповідно до якого належний йому на праві власності будівельні матеріали та закінчений будівництвом жилий будинок по вул. Богацького, 17 заповів [PERSON] 14.08.2015 р. з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], як вітчима звернулася [PERSON] Постановою державного нотаріуса Другої [PERSON] державної нотаріальної контори [PERSON] від 28.08.2015 р. [PERSON] відмовлено у вчинені нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки нею не надано документів, які б підтверджували факт спільного проживання разом з померлим однією сімєю не менше як пять років до часу відкриття спадщини (Т. 1 а.с. 28). З актового запису про народження № 2941 від 17.09.1976 року вбачається, що [PERSON] є батьком [PERSON], [INFO], що народилася в м. Суми, яка зареєстрованою на території Сумської області не значиться (Т. 1 а.с. 105 106, 112, 116, 169). Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу, виданого 01.04.1981 р. відділом ЗАГС Зарічного району м. Суми [PERSON] 30.08.1979 р. розірвав шлюб з [PERSON] (Т.1 а.с.181). [PERSON] обслуговувався відділенням соціальної допомоги Комунальної установи «[PERSON] міський територіальний центр соціального обслуговування (надання соціальних послуг) «Берегиня» вдома з 19.08.2013 р. по 27.02.2015 р. Відвідування та обслуговування відбувалося 2 рази на тиждень, та він отримував наступні послуги: придбання та доставку продуктів харчування, прибирання житлового приміщення, приготування їжі 2 рази на тиждень; оплата платежів 1 раз на місяць; прання білизни, прибирання снігу по потребі, оформлення субсидії раз на рік (Т.1 а.с. 181). Згідно Довідки Стецьківської сільської ради від 19.11.2015 р. [PERSON] поховала [PERSON] на території Стецьківської сільської ради (Т. 1 а.с. 182). 29.10.2013 р. [PERSON], [PERSON] в особі представника [PERSON] направили співвласнику будинку за адресою: м. Суми, вул. Багацького,18 [PERSON] повідомлення про намір відчуження належної їм частки домоволодіння (Т. 1 а.с. 184). Допитаний як свідок [PERSON] суду пояснив, що позивач його дружина, у шлюбі з нею з 1983 року. [PERSON] вже жив з його тещею, разом з нею за її гроші придбали ще ? частину будинку. В 90-х роках приїхали родичі [PERSON] в с. Стецьківка. Коли померла теща, він разом з дружиною приїжджали до [PERSON] за першим дзвінком, придбавали продукти, готували йому їсти, прибирали, робили ремонт. Він особисто брав відпустку і місяць проживав у будинку разом з ним, разом їздили на рибалку, він постійно купляв їжу для його кота. Викликали швидку, яка забрала [PERSON] до лікарні. Після смерті дружини [PERSON], [PERSON] за два роки до своєї смерті перейшов у іншу частину будинку, яку вони придбали разом з тещею. Про смерть [PERSON] дізналися в дорозі коли везли дочку в аеропорт. Були присутні на похоронах. Допитаний як свідок [PERSON] суду пояснив, що жив по вул. Багацького, 17 в м. Суми по 1996 рік, знав [PERSON] з 1979 р. він з позивачем та її чоловіком проживали як одна сімя, разом у дворі обідали, працювали на городі. Позивач разом з чоловіком проживала на Барановкі. Про смерть [PERSON] дізнався через місяць. До будинку 17 по вул. Багацького [PERSON] відношення не мав, це будинок його рідної сестри. Допитаний як свідок [PERSON] суду пояснив, що [PERSON] зявився у них по сусідству з 1976 р., проживав разом з [PERSON], придбали іншу частину будинку здавали її квартирантам. Позивач разом з чоловіком та сином постійно доглядали їх, працювали на городі, потім мати позивача померла. Позивач разом з чоловіком і сином постійно доглядали його, [PERSON] перейшов в іншу частину будинку, до нього приїздили родичі, як він їх називав. [PERSON] приїжджала, але не часто. Потім він потрапив у лікарню і щось трапилось. Хто хоронив йому не відомо. Допитана як свідок [PERSON] суду пояснила, що проживає [INFO] з 1965 року. Будинок по Багацького, 18 складається з двох половин. У 1976 р. помер [PERSON], у 1979 році у [PERSON] зявився співмешканець грузин [PERSON]. При її участі [PERSON] придбала іншу ? частину будинку, оформили на [PERSON], хоча той зовсім по господарству нічого не робив, не працював. Він придбав хатинку в с. Стецьківка. [PERSON] приїхала з Грузії жила в с. Стецьківка, приїздили на день народження до [PERSON], бачила її раз в 2 - 3 місяці. У Стецьківку дуже часто їздила [PERSON] та [PERSON] обробляти городи. Перед смертю [PERSON] проживав у частині будинку, що була придбана, а свою частину [PERSON] здавала квартирантам. [PERSON] після смерті матері доглядала [PERSON], відносини між ними були хороші, коли він захворів її чоловік брав відпуску і сидів з ним. Хоронила [PERSON] соціальна служба на кладовищі у с. Стецьківка. З Довідки Стецьківської сільської ради від 20.01.2016 р. вбачається, що [PERSON] був зарєстрований та проживав в [INFO] з 11.02.1982 р. по 20.09.1999 р. (Т. 1 а.с. 178). З дослідженої цивільної справи Ковпаківського районного суду м. Суми (справа № 592/5098/14-ц, провадження № 2-592/46/15) вбачається, що 21.05.2014 р. [PERSON] звертався з позовом до [PERSON] та [PERSON] про поділ домоволодіння в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою. Згідно позову [PERSON] на протязі тривалого часу в цивільному шлюбі проживав з [PERSON] в її частині домоволодіння, що складалась з 1/12 частини і яку вона отримала у спадщину після смерті свого чоловіка за адресою м. Суми вул. Багацького 18/1. Коли його дружина захворіла, одну з належних йому кімнат переобладнав в санвузол, після її смерті переселився в свою частину домоволодіння, оскільки [PERSON] забороняла користуватися 1/2 часткою домоволодіння, землею, та надвірними спорудами. Відповідно до ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. ст. 57 - 60 ЦПК України. Таким чином, судовим розглядом встановлено, що будинок 18 по вул. Багацького в м. Суми складався з двох частин з окремими входами, його співвласниками були позивач [PERSON], її брат [PERSON], мати [PERSON], а з 2000 р. співвласником ? частини став [PERSON] [PERSON] разом з [PERSON] проживали в частині будинку, яка належала на праві власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] Позивач [PERSON] разом зі своєї сімєю - чоловіком [PERSON] надавала допомогу своїй матері та [PERSON], обробляла городи, допомагала по господарству. Після смерті [PERSON] 18.03.2012 р. позивач продовжила надавати допомогу [PERSON] до серпня 2013 р., оскільки останній з 19.08.2013 р. почав отримувати соціальні послуги від відділення соціальної допомоги Комунальної установи «[PERSON] міський територіальний центр соціального обслуговування (надання соціальних послуг) «Берегиня», перейшов проживати в частину будинку, яку придбав на підставі Договору купівлі-продажу частини будинку від 24.01.2000 р. Іншу частину домоволодіння, яку [PERSON] успадкувала після смерті матері остання здала в оренду. При цьому [PERSON] мала постійне місце проживання разом зі своєю родиною за адресою: м. Суми, вул. Франко, 63. Таким чином, проаналізувавши встановлені факти, надані та досліджені докази, суд дійшов висновку, що позивач не надала належних та допустимих доказів на підтвердження того, що вона проживала зі спадкодавцем [PERSON] за адресою: м. Суми, вул. Багацького, 18 однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини, тобто до 25.02.2015 року, а саме була повязана з ним спільним побутом мала спільні права та обовязки. Факт того, що на момент відкриття спадщини позивач спільно не проживала зі спадкодавцем, не була пов'язана спільним побутом, мала взаємні права та обов'язки, підтверджується тим, що про смерть [PERSON] дізналася по дорозі в аеропорт м. Борисполя, не брала участі у його похованні, а також вказані обставини вбачаються з позову спадкодавця, з яким останній звертався до суду у 2014 році. З огляду на викладене, відсутні правові підстави для встановлення факту проживання однією сімєю [PERSON] та [PERSON] не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини - 25.02.2015 р. та визнання за нею права власності на ? частину будинку за адресою: м. Суми, вул. Багацького, 18, як за спадкоємцем за законом четвертої черги. А відтак позовні вимоги є необґрунтованими і задоволенню не підлягають. [PERSON] вимоги в частині встановлення факту проживання однією сімєю [PERSON] та [PERSON] в період з 1979 р. по 18.03.2012 р. задоволенню не підлягають, оскільки положеннями Кодексу про шлюб та сімю Української РСР, що діяв до 01.01.2004 р., тобто до набуття чинності Сімейним кодексом України, не було передбачено інституту спільного проживання жінки та чоловіка однією сім'єю, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, тому встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу в період до 01.01.2004 р. не ґрунтується на вимогах закону. Факт проживання [PERSON] та [PERSON] з 01.01.2004 р. позивачем належними доказами не доведено. Вирішуючи наявний спір в межах заявлених позовних вимог відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими і задоволенню не підлягають. Вжиті ухвалою суду від 06.10.2015 р. заходи забезпечення позову заборону будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо ? ч. житлового будинку за адресою: м. Суми, вул. Богацького, 18 після набранням рішенням суду законної сили підлягають скасуванню.

Outcome: dismissed