Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-03 00:00:00

Позивач звернулася до суду із позовом, яким, з урахуванням зміни підставо позову, просить визнати недійсними електронні торги від 20 лютого 2019 року по реалізації предмету іпотеки трикімнатної кватири загальною площею 66,0 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , скасувати протокол проведення електронних торгів № 388922 від 20 лютого 2019 року та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № 791, виданого 27 лютого 2019 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ільїною І.М. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що вона є власником квартири за вищевказаною адресою, постійно зареєстрована та проживає в ній разом з повнолітніми сином, дочкою та малолітньою онукою 2018 року народження. В 2007 року за наполяганням чоловіка позивач виступила в якості майнового поручителя під час отримання ним кредиту в ПАТ «Укрсіббанк», надала довіреність на ім`я [PERSON] , який не звітував перед позивачем про свої дії. У зв`язку з цим, позивач не була обізнана про стан кредитних зобов`язань чоловіка. У лютому 2019 року позивач дізналася про те, що належна їй квартира продана з електронних торгів, після чого скасувала довіреність на ім`я [PERSON] . Після перевірки інформації на сайті ДП «СЕТАМ», було встановлено, що квартира дійсно була продана за 518210,00 гривень, що є сумою, меншою за реальну вартість квартири. Новим власником квартири стала відповідач [PERSON] , яка намагається виселити позивача та членів її сім`ї зі спірного житла. Позивач вважає електронні торги такими, що не є дійсними, оскільки вказана квартира є єдиним її житлом, позивач жодного разу не повідомлялася про проведення електронних торгів, останні були без дозволу органу опіки та піклування. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 13 березня 2019 року провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду за правилами загального провадження. Ухвалою Червонозавосдького районного суду м. Харкова від 12 квітня 2019 року задоволено клопотання позивача, вжиті заходи забезпечення позову шляхом заборони на відчуження квартири за адресою: [ADDRESS] . 15 квітня 2019 року через канцелярію суду надійшов відзив на позову заяву, яким відповідач ДП «Сетам» заперечує проти позовних вимог, посилається на дотримання ним вимог закону України «Про іпотеку». Також відповідач зазначає, що позивач не надала жодного доказу на підтвердження проживання у спірній квартирі неповнолітньої дитини, яка не є членом сім`ї власника житлового приміщення, - до укладення договору іпотеки - 09 жовтня 2006 року. Відповідач вважає недоведеним, що при проведенні електронних торгів був порушений Порядок їх проведення, ці порушення вплинули на результати торгів та порушили права позивача. 23 квітня 2019 року через канцелярію суду надійшли письмові пояснення представника третьої особи ПАТ «УкрСиббанк», якими третя особа просить відмовити у задоволенні позовних вимог через не доведення позивачем наявність права власності або право користування у дітей іпотечним майном, станом на час передачі такого майна на реалізацію. Третя особа - служба у справах дітей по Основ`янському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, якою просить при винесенні рішення врахувати якнайкраще інтереси дитини. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 28.05.2019 вжиті заходи забезпечення позову шляхом заборони [PERSON] та будь-яким іншим особам до набрання чинності рішенням у справі за даним позовом вчиняти будь-які дії щодо виселення позивача та членів її родини з квартири за адресою: [ADDRESS] , вселення та реєстрацію третіх осіб, проникнення, входження, а також вчинення інших дій щодо користування, володіння чи розпорядження даною квартирою, в тому числі укладення договорів оренди з третіми особами. 05 червня 2019 року через канцелярію суду надійшла зустрічна позовна заява [PERSON] , яким остання просить усунути перешкоди у користуванні власністю - квартирою за адресою: [ADDRESS] , шляхом виселення позивача [PERSON] та членів її сім`ї [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] з вказаної квартири до квартири [ADDRESS] . Також, відповідач просить вселити її у спірну квартиру та розглянути справу у її відсутність. В обґрунтування зустрічних позовних вимог відповідач посилається на те, що вона є власником спірної кватири, яка була придбана з прилюдних торгів. Відповідачі за зустрічним позовом перешкоджають користуватися власністю, одночасно з цим [PERSON] має у власності іншу квартиру за адресою: [ADDRESS] . 28 серпня 2019 року через канцелярію суду надійшли додаткові пояснення відповідача МВДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУ у Харківській області, якими відповідач просить звернути увагу суду на пропуск позивачем всіх можливих строків для оскарження, посилаючись на обізнаність позивача про відкриття виконавчого провадження № 51924456 про звернення стягнення на предмет іпотеки - спірну квартиру. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2019 року зустрічну позовну заяву [PERSON] прийнято до провадження та об`єднано з первісним позовом для спільного розгляду. 30 вересня 2019 року у встановлений судом строк позивачем подано відзив на зустрічну позовну заяву, яким вона просить відмовити у його задоволенні, посилаючись на практику Європейського Суду з Прав Людини. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 14 лютого 2020 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ільїну Ілону Миколаївну 07 лютого 2020 року через канцелярію суду надійшли письмові пояснення відповідача [PERSON] за зустрічним позовом, якими він підтверджує викладені в позовній заяві обставини та просить задовольнити первісні позовні вимоги. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 23 липня 2020 року підготовче провадженні у справі закрито, справу призначене до судового розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві та заяві про зміну підстав позову. Відповідач за первісним позовом [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, просила задовольнити зустрічний позов та відмовити у первісному. Третя особа за зустрічним позовом [PERSON] - [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, просила задовольнити первісний позов та відмовити у задоволенні зустрічного. Третя особа за зустрічним позовом [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, просила задовольнити первісний позов та відмовити у задоволенні зустрічного. Третя особа за зустрічним позовом [PERSON] у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, просив задовольнити первісний позов та відмовити у задоволенні зустрічного. Третя особа за зустрічним позовом [PERSON] у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, просив задовольнити первісний позов та відмовити у задоволенні зустрічного. Суд, вислухавши учасників справи, дослідивши надані сторонами докази, вважає первісні позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, а зустрічні позовні вимоги таким, що задоволенню не підлягають. При цьому суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст.ст. 13, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Частиною другою статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» №475/97-ВР від 17.07.1997 ратифіковано Конвенцію про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Перший протокол та протоколи № 2, 4, 7, 11 до Конвенції. Згідно із статтею 1 Першого протоколу Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Аналогічні положення містяться у ст. 41 Конституції України. Відповідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Судом встановлено, що спірна квартира за адресою: [ADDRESS] , належала позивачці на праві власності, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 25.02.2019. 25 травня між ПАТ «УкрСиббанк» та чоловіком позивачки - [PERSON] укладено кредитний договір № 11160127000, за яким банк надав кредит в іноземній валюті в сумі 50000 доларів США строком до 25 травня 2022 року зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 13% річних. Для забезпечення виконання зобов`язань [PERSON] за кредитним договором від 25 травня 2007 року № 11160127000 банком з [PERSON] укладено договір іпотеки від 25 травня 2007 року, посвідчений Харченко І. А., приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу за реєстровим номером 2397, відповідно до умов якого банком прийнято в іпотеку нерухомість, а саме 3-х кімнатну квартиру за адресою [ADDRESS] , яка належить на праві власності [PERSON] [PERSON] не здійснював платежі для погашення суми заборгованості по кредиту та нарахованих процентах, чим порушив взяті на себе договірні зобов`язання, у зв`язку із чим, банк звернувся з позовом, зокрема, про звернення стягнення на предмет іпотеки. Заочним рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 20 грудня 2012 року позов ПАТ «УкрСиббанк» задоволено. Стягнуто солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «УкрСиббанк» заборгованість за кредитним договором № 11160127000 від 25 травня 2007 року в розмірі 318 798,24 грн. Звернуте стягнення на предмет іпотеки: квартиру по [ADDRESS] , загальною площею 66,00 кв м, яка належать на праві власності [PERSON] , в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 11160127000 від 25 травня 2007 року в загальному розмірі 318 798,24 грн, шляхом її подальшої реалізації, встановивши початкову ціну предмета іпотеки в сумі 350 000,00 грн. Встановлено спосіб реалізації предмета іпотеки, а саме: квартири за вищевказаною адресою, яка належать на праві власності [PERSON] , шляхом проведення прилюдних торгів предмета іпотеки, в межах процедури виконавчого провадження. Вирішено питання про розподіл судових витрат. Постановою Харківського апеляційного суду від 11 грудня 2019 року апеляційну скаргу [PERSON] на заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 20 грудня 2012 року в частині звернення стягнення на предмет іпотеки та встановлення способу реалізації предмета іпотеки задоволено частково. Заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 20 грудня 2012 року в частині визначення ціни реалізації предмета іпотеки змінено. Позов ПАТ «УкрСиббанк» про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено частково. Звернуте стягнення на предмет іпотеки, в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 11160127000 від 25 травня 2007 року в загальному розмірі 318 798,24 грн, шляхом її подальшої реалізації за ціною, встановленою на підставі оцінки майна, проведеної суб`єктом оціночної діяльності, на рівні, не нижчої за звичайну ціну на цей вид майна, у порядку встановленому статтею 38 Закону України «Про іпотеку». В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін. Як вбачається з протоколу № 388922 було проведено електронні торги, предметом яких є квартира за адресою: [ADDRESS] , про що відповідачем ДП «Сетам» повідомлялося МР ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова, ПАТ «Укрсиббанк», [PERSON] .Також, про проведення електронних торгів було надано оголошення у друкованому засобі масової інформації - «Премьер». Торги відбулися на підставі Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5. Вказаний об`єкт нерухомості проданий за 518 210,00 гривень, переможцем торгів є [PERSON] 27 лютого 2019 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ільїною І.М. на ім`я [PERSON] видано свідоцтво про право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 28.01.2019, станом на час розгляду справи за адресою: [ADDRESS] зареєстрована позивач, її дочка - [PERSON] , син - [PERSON] , малолітня онука [PERSON] , [INFO] . Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуте стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст. ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5. Отже, дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Статтею 216 ЦК України встановлено, що у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину. Відповідно до ст. 393 ЦК України правовий акт органу державної влади, який не відповідає вимогам закону і порушує права власника за позовом власника майна визнається судом незаконним та скасовується. Постановою Верховного Суду від 29 квітня 2020 року заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 20 грудня 2012 року та постанову Харківського апеляційного суду від 11 грудня 2019 року в частині позовних вимог публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки, встановлення способу його реалізації скасоване. Справу № 2020/11611/2012 в частині позовних вимог публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки, встановлення способу його реалізації направлено на новий розгляд до Червонозаводського районного суду м. Харкова. З моменту прийняття постанови суду касаційної інстанції заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 20 грудня 2012 року та постанова Харківського апеляційного суду від 11 грудня 2019 року в скасованій частині втрачають законну силу та подальшому виконанню не підлягають. Таким чином, станом на час розгляду справи підстава реалізації предмета іпотеки - скасована, у зв`язку з чим позовна вимога щодо визнання недійсними прилюдних електронних торгів - є цілком обґрунтованою. Враховуючи, що наслідком оспорюваного правочину стала видача приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ільїною І.М. на ім`я [PERSON] свідоцтва про право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , а відповідно до ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю, суд приходить до висновку про задоволення позову [PERSON] в цій частині та його скасування. Зустрічні позовні вимоги ґрунтувалися на праві власності на за адресою: [ADDRESS] , що зареєстроване за [PERSON] на підставі вищевказаного свідоцтва про право власності. Оскільки суд дійшов висновку про скасування вказаного свідоцтва, у задоволенні зустрічних позовних вимог належить відмовити у повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved