Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-15 00:00:00

Позивач, з урахуванням клопотання про збільшення розміру позовних вимог, звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідачки про стягнення заборгованості. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що 14 листопада 2019 року під час рейдового обходу представниками Скадовських РЕМ, за адресою: [ADDRESS] , де мешкає [PERSON] , було виявлено порушення пунктів 2.3.3.; 5.5.5. підпункти 5, 6, 20, 25 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричних мереж з порушенням схеми обліку електричної енергії шляхом підключення алюмінієвого проводу на повітряну лінію 0,4 кВт, споживач був відключений на опорі за заборгованість, за спожиту електричну енергію. У відповідності до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, який вказує, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформляється акт про порушення, який підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача, було складено акт № 133230 від 14 листопада 2019 року та припинено електроживлення без облікового приєднання. У зв`язку з подальшим самовільним підключенням відповідачки [PERSON] до мереж АТ «Херсонобленерго» та складання, з дня направлення позовної заяви до суду, акту про порушення ПРРЕЕ № 133247 від 05 січня 2020 року, були зроблені донарахування завданих збитків, загальний розмір яких становить 5127,49 грн., які позивач просить стягнути з відповідачки та понесені судові витрати. Ухвалою суду від 11 лютого 2020 року по справі відкрито провадження, розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 12-13). Представник позивача Осипова О. О. в судовому засіданні на задоволенні позову наполягала та висловилась про відсутність заперечень щодо розстрочки виконання рішення суду. Представник відповідачки [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнав, просив у зв`язку зі скрутним фінансовим становищем відповідачки розстрочити виконання рішення суду. Заслухавши думку учасників процесу та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог з наступних підстав. Кожна особа має право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України (далі - ЦПК України), звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина 1 статті 4 ЦПК України). Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частини 1, 2 статті 12 ЦПК України). Частиною четвертою статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що згідно актів про порушення за № 133230 від 14 листопада 2019 року та № 133247 від 05 січня 2020 року (а.с. 5-6, 22-23), за місцем зареєстрованого проживання [PERSON] в будинку [ADDRESS] виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі Скадовського РЕМ, приєднання струмоприймачів шляхом підключення (накид) алюмінієвим проводом 2,5 м2, на ПЛ - 0,4 кВ (фазний провід), нульовий провід взято з електролічильника. Електроенергія споживалась електролічильником враховувалась, але споживачем не сплачувалась. Перевірка здійснена в присутності трьох працівників позивача. Згідно зі статтею 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Взаємовідносини між громадянами (фізичними особами-споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, в тому числі порядок укладення договорів та порядок розрахунків за спожиту електричну енергію, регулюються відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357. Правила є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форми власності. Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Із наведеного в позовній заяві та клопотання про збільшення позовних вимог розрахунку збитків, розмір шкоди завданої позивачу відповідачкою складає 5127,49 грн. Частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала. З огляду наведених норм закону та фактично встановлених обставин по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Відповідно до вимог статей 141, 142 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Таким чином, позивачу з державного бюджету підлягають 1051,00 грн., що дорівнює 50-ти відсоткам судового збору, сплаченого при поданні позовної заяви (2102 х 0,5 = 1051). Інша частина понесених позивачем витрат зі сплати судового збору в розмірі 1051,00 грн. відповідно до вимог статті 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідачки на користь позивача. Відповідно до частини 1 статті 267 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Згідно із частинами 4 та 5 статті 435 ЦПК України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Отже, враховуючи матеріальний стан відповідачки, який не дозволяє їй виконати рішення негайно, її похилий вік та відсутність заперечень представника позивача щодо розстрочення виконання рішення, суд вважає можливим розстрочити виконання рішення на дванадцять місяців шляхом сплати заборгованості рівними частинами.

Outcome: approved