Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-28 00:00:00

Позивач звернулася до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла її мати [PERSON] . На день смерті проживала разом донькою [PERSON] (позивачем). За життя [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно заповіла своїм дочкам: [PERSON] та [PERSON] (третя особа). До складу спадкового майна входить: земельна ділянка (пай) на території с. Вересоч Куликівського району Чернігівської області загальною площею 4,48 га. Інших спадкоємців, окрім позивача та третьої особи, [PERSON] не мала. Своєчасно вона не звернулася до нотаріальної контори щоб розпочати процедуру спадкування, оскільки не знала про наявність у матері спадкового майна, заповіту та у зв`язку зі значною віддаленістю її як спадкоємця від спадкового майна. Просить суд визначити їй додатковий 2-х місячний строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] матері [PERSON] . Позовна заява надійшла до суду 02.10.2020. Ухвалою суду від 07.10.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 29.10.2020 року. Позивач та представник позивача в підготовче судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримують та просили їх задовольнити. Куликівська селищна рада надала відзив на позовну заяву, позов визнає в повному обсязі, просить справу розглянути за відсутності представника Куликівської селищної ради. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову не заперечує. Відповідно до ч. 3 ст. 200, ч. 2 ст. 206 ЦПК України, суд, за результатами підготовчого провадження, у випадку визнання позову відповідачем, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с. 19). Позивач [PERSON] є рідною донькою [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про її народження (а.с. 22) та копією свідоцва про шлюб (а.с. 23). За життя [PERSON] залишила заповіт, посвідчений 22.09.1989 року виконкомом Вересоцької сільської Ради народних депутатів Куликівського району Чернігівської області, яким все своє майно заповідала [PERSON] та [PERSON] рівними долями (а.с. 91) Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої зокрема входить право на земельну ділянку (пай), на яку [PERSON] 09.08.1996 року отримала сертифікат серії ЧН № 0243265 (а.с.16). Згідно акту мешканців будинку [ADDRESS] від 24.09.2020 року [PERSON] на день своєї смерті, [INFO] , була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] з позивачем [PERSON] .(а.с.70). Згідно з інформаційними довідками із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та (заповіти/спадкові договори) спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] була заведена 08.09.2020 року. (а.с.69) Згідно повідомлення приватного нотаріуса Партоли Майи Дмитрівни на звернення позивача, [PERSON] було відмовлено нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із тим, що позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. (а.с. 93). Таким чином, судом встановлено, що позивач є спадкоємцем за заповітом майна померлої [PERSON] , яка виявила намір прийняти спадщину. Спадкоємцем за заповітом, крім позивача, є також третя особа [PERSON] , яка у визначений законом строк не прийняла спадщину після померлої [PERSON] . За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Разом з тим, згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Позивач є спадкоємцем майна покійної [PERSON] за заповітом, разом зі спадкодавцем була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] . Місце відкриття спадщини знаходиться на значній відстані від місця проживання позивача в Чернігівській області Куликівського району с. Вересоч. Куликівською селищною радою позов визнано в повному обсязі та не заперечуються доводи позивача про необізнаність її про наявність у померлої матері спадкового майна. Надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини не порушить права інших осіб, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення позивача від спадкування. Визнання позову відповідачем не суперечить закону правам, свободам чи інтересам інших осіб, та є підставою для задоволення позовних вимог. Таким чином, суд вважає причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини поважними, а тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України, їй необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] .

Outcome: approved