Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-18 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом , з урахуванням його уточнень, про стягнення з відповідача аліментів на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 3000 грн. , але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку , щомісячно і до повноліття дитини . В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі ,який відповідно до рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 31.08.2015 року розірвано. Від шлюбу мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] ,яка мешкає з позивачем та знаходиться на утриманні позивача .Відповідач не надає матеріальної допомоги на утримання дитини , але має реальну змогу сплачувати аліменти . 25 вересня 2019 року ухвалою судді позовну заяву прийнято до розгляду , відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження і справу призначено у судове засідання. 18 жовтня 2019 року до суду надійшла зустрічна позовна заява [PERSON] , в якій відповідач просив виключити відомості про нього з актового запису №867 від 28.09.2012 року про народження [PERSON] , [INFO] , посилаючись на те, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі. [INFO] у позивача та відповідача народилася дитина - [PERSON] . До шлюбу [PERSON] мала стосунки з іншим чоловіком , після розірвання шлюбу з [PERSON] відновила стосунки з цим чоловіком , так як відомо позивачу вона проживала з ним певний час та народила другу дитину . Позивач [PERSON] припускає , що в період їх шлюбу з [PERSON] остання підтримувала стосунки з іншим чоловіком. Таким чином , у позивача є сумніви стосовно того, що він являється рідним біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] . 18 жовтня 2019 року до суду надійшов відзив відповідача [PERSON] , в якому він зазначив , що у разі встановлення біологічного рідства між ним та дитиною , не заперечує проти стягнення з нього аліментів у розмірі 2200 грн. щомісячно , але не менш 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, і до досягнення дитиною повноліття, так як вважає таку суму необхідною та достатньою для забезпечення гармонійного розвитку дитини. 23 жовтня 2019 року до суду надійшла відповідь на відзив , в якій [PERSON] просила її позовні вимоги задовольнити в повному обсязі , посилаючись на те, що відзив на позовну заяву не містить доказів щодо наявності інвалідності у відповідача , скрутного становища , тощо , або доказів добровільної матеріальної допомоги дитині з 01.04.2019 року по даний час. Ухвалою суду від 23 жовтня 2019 року здійснено перехід розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження та справу призначено у підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 23 жовтня 2019 року клопотання позивача про витребування доказів задоволено . 23 жовтня 2019 року ухвалою суду зустрічну позовну заяву прийнято до розгляду та об,єднано її з первісним позовом. 21 листопада 2019 року до суду надійшов відзив на зустрічну позовну заяву , в якій [PERSON] просила відмовити у задоволенні зустрічного позову [PERSON] посилаючись на те, що твердження [PERSON] , що неповнолітня донька [PERSON] , 2012 року народження , не є його рідною донькою є хибними. [PERSON] не звертався до [PERSON] щодо перевірки його батьківства і жодних перепон з боку останньої не створювалось з цього питання .Крім того вона сама пропонувала [PERSON] перевірити даний факт, аде останній не забажав це зробити. Таким чином , позивач за основним позовом вважає, що [PERSON] бажає уникнути виконання батьківських обов,язків і спеціально затягує судовий розгляд справи про стягнення аліментів. 21 листопада 2019 року ухвалою суду у справі призначена судова молекулярно - генетична експертиза та провадження у справі зупинено . 10 лютого 2020 року ухвалою суду провадження у справі поновлено. 11 березня 2020 року ухвалою суду у справі призначена додаткова судова молекулярно - генетична експертиза та провадження у справі зупинено . 10 липня 2020 року ухвалою суду провадження у справі поновлено. Ухвалою суду від 29 липня 2020 року проведення підготовчого судового засідання у справі відкладено. Ухвалою суду від 23 вересня 2020 року підготовче судове засідання у справі закрито та справу призначено до судового розгляду . У судове засідання представник позивача за основним позовом не з,явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності , основний позов підтримала, просила задовольнити, проти залишення зустрічного позову без розгляду не заперечувала. Представник відповідача за основним позовом у судове засідання не з,явився, до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності відповідача . Позовні вимоги про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини визнав в повному обсязі. Зустрічний позов просив залишити без розгляду. Суд, вивчивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що сторони з 29.05.2010 року перебували у зареєстрованому шлюбі , який відповідно до рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 31 серпня 2015 року розірвано. Як вбачається зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Комінтернівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції виданого 28 вересня 2012 року, [PERSON] , [INFO] , батьками дитини вказані: батько - [PERSON] , мати [PERSON] . Відповідно до довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 24.09.2019 року неповнолітня [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Згідно акту складеного мешканцями будинку [ADDRESS] від 06.09.2019 року , позивач та її неповнолітня донька проживають в квартирі [ADDRESS] . Як вбачається з платіжних доручень та довідок банківської установи [PERSON] здійснював грошові перекази на користь [PERSON] . Відповідно до висновку Харківського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 31.01.2020 року №9/1186СЕ-19, між [PERSON] , [INFO] , та малолітньою [PERSON] , [INFO] є біологічна спорідненість . Ймовірність даної події складає 99,99998%. Відповідно до висновку Харківського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 02.07.2020 року №9/367СЕ-20 , між [PERSON] , [INFO] , та малолітньою [PERSON] , [INFO] є біологічна спорідненість . Ймовірність даної події складає 99,999999993%. Судом також встановлено, що сторони мешкають окремо , відповідач матеріальної допомоги на утримання неповнолітньої дитини не надає, дитина знаходиться на утриманні позивача. Згідно ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України , за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів. У відповідності зі ст.181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. З матеріалів справи вбачається, що між позивачем і відповідачем по даній справі згоди на виконання обов`язків по утриманню дітей не досягнуто. Статтею 182 СК України, передбачено обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати. Згідно ст. 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Пленум Верховного Суду України у п. 17 постанови від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснив, що, вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж зазначений у ч. 2 ст. 182 СК України. Що ж до максимального розміру аліментів, які стягуються з боржника, то відповідно до ч. 3 ст. 70 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV «Про виконавче провадження» він не повинен перевищувати 50 відсотків заробітної плати цієї особи. Згідно до ст. 191 ч. 1 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову. Таким чином , враховуючи визнання відповідачем [PERSON] позовних вимог , суд вважає, що позовні вимоги про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої [PERSON] , [INFO] , в твердій грошовій сумі підлягають задоволенню в повному обсязі , суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання [PERSON] , [INFO] , у розмірі 3000 грн. щомісячно , починаючи з 23 вересня 2019 року і до повноліття дітини , або зміни матеріального становища сторін. Питання про судові суд вирішує відповідно до ст . 141 ЦПК України. Як вбачається з матеріалів справи представником відповідача до суду подано заяву про залишення зустрічного позову [PERSON] до [PERSON] про виключення відомостей про батька з акту про народження дитини без розгляду. Відповідно до вимог п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду. Таким чином, аналізуючи вищенаведене , суд прийшов до висновку , що зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про виключення відомостей про батька з акту про народження дитини підлягає залишенню без розгляду . На підставі викладеного,

Outcome: approved