Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-08 00:00:00

Позивач, з урахуванням клопотання про збільшення розміру позовних вимог (а.с. 46), звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідачки про стягнення заборгованості. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що 17.09.2018, 10.10.2018, 02.11.2018, 07.12.2018, 04.01.2019, 16.05.2019, 07.06.2019, 02.07.2019, 05.08.2019 та 03.09.2019 під час рейдових обходів представниками Скадовських РЕМ, за адресою: [ADDRESS] де мешкає [PERSON] , було виявлено порушення пунктів 2.3.3; 5.5.5., пп. 5, 6, 20, 25 ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення електроустановок до електричних мереж без порушення схеми обліку електричної енергії шляхом зриву пломби з коробки закритого комплексу обліку та самовільного підключення до мереж АТ «Херсонобленерго», після відключення за заборгованість за спожиту електричну енергію. У відповідності до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, який вказує, що уразі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформляється акт про порушення, який підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача, було складено акти № 232976 від 17.09.2018, № 233708 від 10.10.2018, № 233704 від 02.11.2018, № 233716 від 07.12.2018, № 234273 від 04.01.2019, № 234642 від 16.05.2019, № 132039 від 07.06.2019, № 132040 від 02.07.2019, № 132042 від 05.08.2019 та № 132043 від 03.09.2019. Завдані збитки складають 17 789,20 грн., які позивач просить стягнути з відповідачки та понесені судові витрати. Ухвалою суду від 28.09.2019 по справі відкрито провадження, розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження (а.с. 38-39). Представник позивача Осипова О. О. подала заяву про розгляд справи без її участі. У разі неявки відповідачки не заперечувала проти ухвалення заочного рішення (а.с. 42). Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, повідомлялася про дати, час та місце розгляду справи шляхом спрямування на адресу її зареєстрованого місця проживання судових повісток (а.с. 45, 56). Оскільки зі змісту заяви представника позивача вбачається відсутність заперечень проти заочного розгляду справ, а відповідачка належним чином повідомлена про день та час розгляду справи, повторно в судове засідання не з`явилася, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась відповідно до статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України). Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, суд дійшов до наступних висновків. Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина 1 статті 4 ЦПК України). Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частини 1 та 2 статті 12 ЦПК України). За змістом частин 1 та 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що згідно актів про порушення за № 232976 від 17.09.2018; № 233708 від 10.10.2018; № 233704 від 02.11.2018; № 233716 від 07.12.2018; № 234273 від 04.01.2019; № 234642 від 16.05.2019; № 132039 від 07.06.2019; № 132040 від 02.07.2019; № 132042 від 05.08.2019 та № 132043 від 03.09.2019 (а.с. 7, 9, 11, 13, 15, 18, 22, 25, 47, 50), за місцем зареєстрованого проживання [PERSON] в квартирі [ADDRESS] виявлено самовільне підключення електроустановок до електричних мереж Скадовського РЕЗ і ЕМ АТ «Херсонобленерго» без порушення схеми обліку електричної енергії, раніше відключеного споживача за борги. Перевірка здійснена в присутності трьох працівників позивача. Згідно зі статтею 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Взаємовідносини між громадянами (фізичними особами-споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, в тому числі порядок укладення договорів та порядок розрахунків за спожиту електричну енергію, регулюються відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357. Правила є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форми власності. Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Із наведеного в позовній заяві розрахунку збитків, розмір шкоди завданої позивачу відповідачкою складає 17 789,20 грн. Частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала. З огляду наведених норм законодавства та фактично встановлених обставин по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судові витрати по справі розподіляються у відповідності з положеннями частини 1 та пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України.

Outcome: approved