Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-02 00:00:00

Позивачі - [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулися до Сєвєродонецького міського суду з позовною заявою до [PERSON], [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, третя особа - [PERSON]. В обґрунтування своїх позовних вимог позивачі посилаються на те, що вони є співвласниками квартири за адресою: [ADDRESS]. 02.06.2014 року їх квартиру було затоплено квартирою № 168, яка розташована поверхом вище. Відповідно до складеного про даний факт акту, причиною залиття був незакритий кран із шлангом, вільний кінець якого було опущено у відро, шланг знаходився у квартирі № 168. Внаслідок затоплення у квартирі № 164 пошкоджено стелі та стіни в коридорі та житловій кімнаті, у зв?язку з чим вони потребують ремонту. Відповідно до звіту щодо оцінки шкоди, загальна сума матеріальної шкоди з урахуванням суми у 1 000 грн., сплаченої оцінщику, складає 7 480,00 грн. Крім того, своїми діями відповідачі спричинили позивачам моральну шкоду, яка виявилася у душевних стражданнях, яких вони зазнали у зв'язку з протиправною поведінкою щодо них самих та у зв?язку із пошкодженням (знищенням) їх майна. Відповідачі своєї провини не визнають та відмовляються відшкодовувати завдану шкоду. На підставі викладеного, позивачі просять стягнути солідарно з відповідачів вартість завданої внаслідок залиття квартири матеріальної шкоди у розмірі 6 480,00 грн., суму сплачених коштів за проведення незалежної оцінки у розмірі 1000 грн., вартість моральної (немайнової) шкоди у розмірі 3 000 грн. на користь кожного з позивачів, суму витрат на правову допомогу у розмірі 450,00 грн. та сплачений судовий збір по справі. Позивач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити та пояснила, що вона, її чоловік та донька зі своєю сім'єю мешкають за адресою: [ADDRESS]. [PERSON] у вказаній квартирі зареєстрований, є співвласником, але вже чотири роки мешкає за іншою адресою. 02.06.2014 року їх квартиру затопили сусіди з квартири № 168. Вдома був зять, який і повідомив голову ОСББ «Сім А» про це. Був викликаний слюсар, в будинку перекрили воду. В квартирі в кімнаті на стелі були дірки в шпалерах, крізь них текла вода. Їй відомо, квартира № 168 належить [PERSON], але на даний час вони там практично не мешкають, їх квартира в стані ремонту. Особисто вона до господарів квартири № 168 з питанням про відшкодування не зверталась. Моральну шкоду обґрунтовує тим, що зазнала душевні страждання у зв'язку із протиправною поведінкою щодо неї самої, а також у зв'язку зі знищенням та пошкодженням свого майна. Відповідачі в добровільному порядку відмовляються відшкодовувати завдані збитки, тому вона змушена була звернутись до суду. Позивач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та пояснила, що вона мешкає у квартирі [ADDRESS]. 02.06.2014 року вона знаходилась на роботі, їй зателефонував чоловік та повідомив, що в квартирі зі стелі ллється вода. Чоловік піднімався до сусідів з квартири № 168, але йому не відчинили. Тоді він зателефонував голові правління ОСББ «Сім А» [PERSON], той викликав слюсаря та вони перекрили воду. Прийшовши додому, вона побачила, що в залі, коридорі, ванній кімнаті та кухні текла вода. Як з'ясувалось, в квартирі № 168 був відкритий кран холодної води, що стало причиною затоплення. Наступного дня вона особисто піднялась до квартири № 168 та розмовляла з відповідачкою. В квартирі проходив ремонт, що було зрозуміло по характерним звукам. [PERSON] відмовилась особисто оглянути затоплену квартиру. Було складено акт про затоплення, разом з робітником з квартири № 168 вони заміряли та розрахували розміри пошкодження, але в акті він не розписався. [PERSON] також відмовилась від підпису. Згодом позивач ще раз телефонувала [PERSON], але та не виявила бажання спілкуватись з приводу затоплення квартири. Через цю подію позивач зазнала душевні страждання у зв'язку із протиправною поведінкою щодо неї самої, а також у зв'язку із пошкодженням свого майна. Просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Згодом надала суду заяву про розгляд справи без її участі. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні заперечив проти позову та просив відмовити у його задоволенні на підставі того, що він пред'явлений до неналежних відповідачів. Сам факт залиття квартири не заперечує, проте зауважує, що відповідачами був укладений договір підряду з [PERSON], який деякий час працював у них та мав ключі від квартири. Але, окрім виписки із зошиту, у якому [PERSON] розписувався за отримання грошей, інших доказів, які б підтверджували наявність між відповідачами та [PERSON] договору підряду, надати суду не може. Коли сталося затоплення, то [PERSON] сказав відповідачам, що сам вирішить це питання, бо пошкодження незначні, він все відшкодує, непорозумінь не буде. Ані позивачі, ані голова правління ОССБ «Сім А» [PERSON] до відповідачів з приводу затоплення не звертались, не намагались залагодити це питання у досудовому порядку. Заперечив проти прийняття у якості доказу акту про оцінку майна у зв'язку із залиттям квартири, так як експертиза повинна проводитися відповідними особами. Стосовно моральної шкоди пояснив, що вона заявлена необґрунтовано, просив відмовити у її задоволенні. На проведенні експертизи з метою встановлення вартості ремонтно-відновлюваних робіт по усуненню наслідків залиття квартири не наполягає. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнав та пояснив, що не згоден з оцінкою розміру завданих збитків, позивачами не доведено спричинену шкоду та позов пред'явлений до неналежних відповідачів. На проведенні експертизи з метою встановлення вартості ремонтно-відновлюваних робіт по усуненню наслідків залиття квартири не наполягає. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності за участю представника, та заперечення, в яких позовні вимоги не визнав та пояснив, що у нього за цивільно - правовою угодою робив ремонт [PERSON], у якого були ключі від квартири, він працював самостійно. Коли з його вини відбулося затоплення квартири позивачів, він повідомив, що конфлікту з позивачами не буде, затоплення невелике і він вирішить це питання з ними за власний рахунок. Після цього [PERSON] ремонтував квартиру ще більше двох тижнів. Мешканці квартири № 164 та представники правління ОСББ «Сім А» до нього особисто та до дружини не звертались. Про те, що залиття квартири № 164 сталося з вини [PERSON], йдеться в акті, складеному правлінням ОСББ «Сім А». Але для складання акту ані його, ані дружину ніхто з осіб, які в ньому підписалися, в квартиру позивачів не запрошував. Просить залишити позов без задоволення у зв'язку з тим, що він поданий до неналежних позивачів. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності за участю представника, та заперечення, в яких позовні вимоги не визнала та пояснила наступне. Матеріальну шкоду позивачі обґрунтовують посилаючись на звіт, виготовлений оцінювачем - ТОВ Агенство нерухомості «ДІСКОНТ» [PERSON] Але, на думку відповідача, вона є необґрунтованою та не доведеною, оскільки одержана з порушенням порядку. Моральна шкода, яку позивачі просять стягнути на користь позивачів, також необґрунтована та недоведена, відсутній причинний зв'язок між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вина останніх в її заподіянні. Просила залишити позов без задоволення у зв'язку з необґрунтованістю та недоведеністю. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що 02.06.2014 року він знаходився разом з сином у квартирі за адресою: [ADDRESS], коли почув тріскіт шпалер, вони почали прориватися та через них потекла вода. Таке ж відбувалось і в коридорі. Через деякий час протікання зменшилось. Коли разом з головою правління ОСББ «Сім А» [PERSON] вони ввійшли до квартири № 168, виявилося, що в квартирі відкритий кран, на який надітий шланг, опущений у відро з водою, що стало причиною затоплення. Дружина намагалась вирішити питання відшкодування з [PERSON], але та відмовилась розмовляти. Сідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він є головою правління ОСББ «Сім А». В будинку за адресою: [ADDRESS] єдиною аварійно - диспетчерською службою проводилися ремонтні роботи до вхідної задвижки, тому був задіяний ТОВ «ТАУН СЕРВІС», який перекрив подачу води на будинок. Напередодні було вивішено оголошення про відсутність холодної води з 09-00 години до 16-00 години. Роботи проводилися з 15-00 години до 15-30 години. Коли подали воду, з квартири № 164 надійшов дзвінок, що їх затоплює з квартири № 168. Сантехнік перекрив воду, а він почав телефонувати сину господарів квартири № 168. Через 15 хвилин на таксі під'їхав хлопець, на вигляд 30 років, у нього були ключі від вказаної квартири. Ввійшовши до квартир № 168, вони з'ясували, що кран, на який був надітий шлаг, кінець якого був опущений у відро, та за допомогою якого робітники набирали воду, або незакритий, або недозакритий. Відро з водою було повним та від нього розтікалась вода. Так як кухонний стояк був перекритий, на той час вода з крана не текла, але калюжу було видно. Води в кімнаті було багато, приблизно 10 см від рівня підлоги. В квартирі зі стелі текла вода, при чому у коридорі та в першій кімнаті дуже сильно капало на м'які меблі. Коли був складений акт про затоплення, він зачитав його сину господарів, а той сказав, що його матір - [PERSON] - відмовляється від підпису в акті. Акт та дефектна відомість були складені наступного дня, дата в акті не позначена, так як події відбувались 02.06.2014 року. Було очевидно, що в затопленні квартири № 164 винуваті робітники, що виконували ремонт у квартирі № 168. Вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Статтею 10 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. В судовому засіданні було встановлено, що, відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 30 жовтня 1996 року, виданого сектором приватизації житла міськвиконкому, квартира, яка розташована за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] та членам його сім'ї: [PERSON], [PERSON], [PERSON]. Як вбачається з копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER], виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Сєвєродонецького міського управління юстиції 10 серпня 2002 року, [PERSON] одружилась із [PERSON] 10 серпня 2001 року, прізвище дружини після одруження - [PERSON]. Згідно копії Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 24630192 від 01.12.2009 року, власниками квартири за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON]. Згідно копії акту, у будинку [ADDRESS] з 09-00 до 15-30 годин для проведення ремонтних робіт Сєвєродонецьким ТОВ «Таун - сервіс» було відключено подачу холодної води. Після відновлення подачі води до голови правління ОСББ «Сім А» [PERSON] о 15-41 год. по мобільному телефону звернулись мешканці квартири 164 з повідомленням про те, що в них зі стелі протікає вода. Увійшовши до квартири № 168, голова правління ОСББ «Сім А» [PERSON] та сантехнік ОСББ «Сім А» [PERSON] виявили, що причиною залиття став незакритий кран, на який був надітий гумовий шланг, а вільний кінець шлангу був опущений у відро. У квартирі № 164 залитими виявилися коридор та житлова кімната. У житловій кімнаті вода намочила м'які меблі. Відповідно до дефектного акту ремонту квартири № 164, залитої мешканцями квартири № 168, складеного 04.06.2014 року, пошкоджено: стеля - зняття шпалер 3 кв. м, загальна площа 28 кв. м, ґрунтовка - 3 кв. м, загальна площа 28 кв. м, поклейка шпалер -3 кв. м, загальна площа 28 кв. м; стіни: зняття шпалер - 5 кв. м, загальна площа 78 кв. м, ґрунтовка - 5 кв. м, загальна площа 78 кв. м, шпаклівка - 5 кв. м, загальна площа 78 кв. м, поклейка шпалер - 5 кв. м, загальна площа 78 кв. м. шпалери вартістю 13 грн./кв. м. Виходячи із змісту зазначеного акту, який за своєю формою відповідає вимогам діючого законодавства, враховуючи характер та локалізацію пошкоджень, виявлених в квартирі позивачів, суд вважає доведеною ту обставину, що 02.06.2014 року квартира позивачів, розташована за адресою: [ADDRESS], була залита з квартири № 168 того ж будинку, що розташована поверхом вище, безпосередньо над квартирою позивача, і внаслідок залиття була пошкоджена внутрішня обробка квартири. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. В обґрунтування розміру матеріальної шкоди позивачами надано Висновок щодо вартості збитків внаслідок затоплення квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], згідно якого ринкова вартість збитків внаслідок затоплення складає 6 480 грн. з урахуванням НДС. Відповідачами зазначена сума матеріальної шкоди не визнається, проте жодних доказів у порядку, передбаченому ст.ст. 10, 60 ЦПК України, на спростування зазначеного розміру шкоди ними не надано. У зв'язку з цим суд вважає, що розмір матеріальної шкоди є доведеним. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року із відповідними змінами «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до норм ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодування в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Враховуючи ту обставину, що відповідачі в цілому не заперечуючи факту залиття квартири позивача, не надали доказів на підтвердження того, що залиття сталося не з їх вини, суд дійшов висновку, що в даному випадку наявні всі умови для покладення на відповідачів обов'язку щодо відшкодування матеріальної шкоди, а саме: протиправність дій відповідачів, які полягають у незабезпеченні належного стану водопровідного обладнання у належній їм квартирі, що може призвести до спричинення шкоди іншим власникам жилих приміщень, наявність матеріальної шкоди, яка полягає у пошкодженні внутрішньої обробки квартири позивача, причинний зв'язок між шкодою та протиправними діями заподіювача шкоди, а також вини відповідачів, яка за своєю формою є необережною. Такий обов'язок відповідачів випливає з положень ч.4 ст.319 ЦК України, згідно з якою власність зобов'язує. Тобто в сенсі зазначеної норми діючого законодавства при здійсненні свого права власності на квартиру відповідачі зобов'язані утримуватись від будь-яких дій, які б могли порушувати права інших осіб, зокрема власників інших квартир, розташованих в багатоквартирному будинку. Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків в редакції, затвердженій Постановою КМУ № 45 від 24.01.2006 року, власник квартири зобов'язаний, зокрема, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, згідно п.1 ч.2 ст.22 ЦК України, є витрати, яких особа зазнала у зв?язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до копії квитанції № 157 від 09 липня 2014 року, витрати на проведення оцінки матеріальної шкоди від залиття квартири на підставі Договору про визначення матеріальної шкоди № 64 від 04.07.2014 року складають 1 000 грн., вказана сума прийнята від [PERSON] З огляду на викладене, враховуючи, що суд приймає до уваги Висновок щодо вартості збитків внаслідок затоплення квартири, виконаний ТОВ Агенство нерухомості «ДИСКОНТ», з відповідачів на користь позивача [PERSON] підлягає стягненню солідарно вартість оцінки матеріальної шкоди від залиття квартири в розмірі 1 000 гривень. Щодо відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, третьою особою [PERSON], слід зазначити наступне. Згідно ч.2 ст.1166 ЦК України, особа, яка задала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона не доведе, що шкоду завдано не з її вини. За таких обставин, з аналізу ч.2 ст.116 ЦК України вбачається, що тягар доказування у спорах про відшкодування шкоди лежить на відповідачеві, який повинен довести, що шкоду завдано не з його вини. У судовому засіданні позивачі довели завдану їм шкоду, протиправність дій відповідачів, причинний зв'язок між ними, а відповідачі, відповідно до вимог ст.ст. 10, 60 ЦПК України, це не спростували і не довели відсутність своєї вини. З пояснень відповідачів встановлено, що [PERSON] виконував роботи з ремонту їх квартири за усною домовленістю. Тому суд приходить до висновку, що всі існуючі домовленості сторін в частині виконання робіт хоча і мали природу договору побутового підряду, але не мали характеру конкретного визначеного договору з всіма обумовленими ним суттєвими умовами та не можуть бути визначені судом як угода з наслідками, передбаченими главою 61 ЦК України. Тому підстав для покладення на третю особу [PERSON] обов'язку по відшкодуванню вказаних позивачами збитків за даним договором немає. Відповідно з ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. За таких обставин, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, а саме суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивачів матеріальні збитки, завдані внаслідок затоплення квартири, у розмірі 6 480 гривень. Що стосується позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, суд вважає їх такими, що підлягають частковому задоволенню, з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як вбачається з ч. 2 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно із п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства, моральна шкода може полягати, зокрема: у моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні інших цивільних прав, порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, при настанні інших негативних наслідків. Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, суд враховує, що в результаті залиття квартири у позивачів були порушені нормальні життєві зв'язки, в зв'язку з чим вони були вимушені прикладати додаткові зусилля для організації свого життя, вони відчули душевні страждання у зв'язку з пошкодженням їх майна. Визначаючи розмір моральної шкоди, суд виходить з того, що відповідно до ст. 23 ЦК України, розмір відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від глибини фізичних і душевних страждань, погіршення здатності позивача або позбавлення його можливостей їх реалізації, ступені вини особи, що заподіяла моральну шкоду, а також з урахуванням інших обставин, що мають істотне значення. Відповідно ч.3 ст.23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується грішми. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, а також з урахуванням інших обставин, що мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості. Суд, врахувавши зазначені обставини, з'ясувавши обґрунтування, наведені позивачами, встановивши суть душевних страждань, вважає, що позивачі дійсно зазнали моральної шкоди у зв'язку з пошкодженням свого майна, а тому вважає за необхідне позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди задовольнити частково та стягнути з солідарно з відповідачів завдану ними внаслідок залиття квартири моральну шкоду в розмірі 1 000 грн. на користь кожного з позивачів. Що стосується вимог про стягнення з відповідачів витрат на правову допомогу, суд зазначає наступне. Частиною 1 статті 88 ЦПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Відповідно до ч. 1 ст. 79 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать витрати на правову допомогу (п. 2 ч. 2 ст. 79 ЦПК України). Виходячи з аналізу змісту ст.ст. 84, 88 ЦПК України, судові витрати на правову допомогу - це фактично понесені стороною і документально підтверджені витрати, пов'язані з наданням цій стороні правової допомоги адвокатом або іншим спеціалістом в галузі права при вирішенні цивільної справи. Позивач [PERSON] просить стягнути на її користь витрати на правову допомогу в сумі 450 гривень на підставі договору про надання юридичних послуг (правової допомоги у складанні позову) від 11 липня 2014 року та квитанції № 039007 від 11 липня 2014 року на суму 450 грн., надаючи копію Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, з якої вбачається, що [PERSON] зареєстрована в Державній реєстраційній службі України як фізична особа - підприємець, діяльність у сфері права. Вказаний договір та квитанція є доказами підтвердження понесених позивачем [PERSON] витрат на правову допомогу. Таким чином, вимоги про стягнення понесених витрат на правову допомогу підлягають задоволенню. Понесення позивачем [PERSON] судових витрат по сплаті судового збору підтверджується матеріалами справи, а саме фіскальним чеком від 01.08.2014 року на суму 243,60 грн. та квитанцією № 131 від 13.08.2014 року на суму 120,00 грн. Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача [PERSON] пропорційно до розміру задоволених позовних вимог витрати по сплаті судового збору в розмірі 363 грн. 60 коп.

Outcome: partial