Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-06 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідачів про визначення додаткового строку терміном три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовної заяви вказує, що [INFO] померла її мати, яка ще при житті подарувала належну їй частку житлового будинку [ADDRESS] чоловіку позивачки та дочці, які є відповідачами по справі. Щодо користування земельною ділянкою, на якій розташований житловий будинок 17.02.2002 року був укладений договір про порядок користування земельною ділянкою. Таким чином, позивачка вважала, що все майно, яке належало її матері було завчасно оформлене, ще при її житті. Але у 2019 році позивачка дізналась, що її мати оформила приватизацію земельної ділянки у розмірі 0,55815 га, яка знаходиться під житловим будинком на своє ім`я, однак родині не повідомила про це. Інших спадкоємців першої черги за законом окрім позивача не має. До нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини вона не зверталась вчасно, оскільки не знала про наявність Державного акту про право власності на земельну ділянку під житловим будинком і вважала, що прийняла всі заходи по оформленню майна, яке належало матері ще до її смерті. У зв`язку з викладеним позивача просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері терміном три місяці. У судове засідання позивач не з`явилася, але від неї надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Від відповідача [PERSON] до суду надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти задоволення позовних вимог. Від відповідача [PERSON] до суду надійшло клопотання про розгляд справи за її відсутності, не заперечує проти задоволення позовних вимог. Від представника відповідача - Мелітопольської міської ради Запорізької області до суду надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності на підставі наявних матеріалів справи, не заперечує проти задоволення позовних вимог. Відповідно до положень ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України уразі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Визнання позову відповідачами не порушує прав та законних інтересів інших осіб. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає повному задоволенню з наступних підстав. Згідно з наданою копією свідоцтва про народження, матір`ю позивача є [PERSON] (а.с.12). 15 березня 1986 року позивачка уклала шлюб з [PERSON] , після реєстрації якого змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища (а.с.13), який 26 січня 1994 року був розірваний відповідно до копії свідоцтва про розірвання шлюбу (а.с.14). Так, 27 січня 1995 року позивачка уклала шлюб з [PERSON] , після реєстрації якого змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с.14). [INFO] мати позивачки померла, про що свідчить копія свідоцтва прос смерть (а.с.11). З матеріалів справи вбачається, що 20 грудня 2003 року [PERSON] та [PERSON] діючий за себе особисто та як законний представник від імені своєї неповнолітньої дочки [PERSON] уклали договір дарування частини будинку, відповідно до умов якого, [PERSON] подарувала [PERSON] та [PERSON] в рівних долях 37/100 частин житлового будинку [ADDRESS] (а.с.15-16). [INFO] донька позивачки - [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , після реєстрації якого змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу (а.с.21). Як випливає з матеріалів справи, у 2019 році позивачка дізналась що її мати оформила приватизацію земельної ділянки розміром 0,55815 га, яка розташована під житловим будинком [ADDRESS] , та яка входить до складу спадщини після її смерті, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю та копією договору про порядок користування земельною ділянкою (а.с.18-19). У зв`язку з викладеним позивач у червні 2019 року звернулася до Мелітопольської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, однак листом №1234/01-16 від 20.06.2019 року завідувач Мелітопольської державної нотаріальної контори повідомила її про пропуск строку на прийняття спадщини та запропонувала вирішити питання у судовому порядку (а.с.17). Згідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як вбачається з матеріалів справи, позивачка є єдиним спадкоємцем першої черги за законом. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до вимог ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивач не подала своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини, не відмовилася від спадщини, оскільки їй достовірно було відомо, що ще при житті матері усе спадкове майно було оформлене, про існування Державного акту про право приватної власності на земельну ділянку їй стало відомо лише влітку 2019 року, після чого вона одразу звернулася до нотаріальної контори з метою оформлення спадщини після смерті матері У відповідності до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши встановлені обставини справи, оцінивши надані докази як кожний окремо, так і в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, враховуючи також відсутність заперечень щодо предмету позову з боку відповідачів, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та задовольнити позовні вимоги, визначивши [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці. На підставі викладеного,

Outcome: approved