Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-20 00:00:00

Позивачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулись до суду з позовом до [PERSON], треті особи [PERSON], Малохатська сільська рада Старобільського району Луганської області, Старобільська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом. В подальшому позивачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] доповнили обґрунтування позовних вимог, посилається на те, що вони є спадкоємцями за законом на спадщину, яка залишилась після смерті їхньої матері [PERSON], померлої 15 лютого 2007 року. Відповідач [PERSON] є вдовою їхнього брата [PERSON], який помер 21 січня 2013 року. [PERSON] є сином їхнього покійного брата [PERSON] від першого шлюбу. Після смерті їхньої матері [PERSON], вони, в шестимісячний строк надали до нотаріуса заяви про прийняття спадщини та отримали свідоцтва про право на спадщину по 1/3 частині майна матері з урахуванням частки [PERSON], так як він відмовився від своєї частки спадщини та завірив свою відмову нотаріально. З відповідачем [PERSON] у них виник спір стосовно права власності на житловий будинок за адресою: вул. Красна, буд. 9 с. Орловка Старобільського району Луганської області. Зазначений будинок був збудований їхніми батьками у шлюбі, тобто був спільною сумісною власністю та був введений в експлуатацію в 1963 році і зареєстрований на їхнього покійного батька [PERSON], який помер 01 вересня 1999 року. Відповідно батьку належала та підлягала поділу між спадкоємцями лише ? частина будинку, а ? частина належала їхній матері [PERSON]. Позивачі відмовилися від прийняття спадщини за батьком. Спадщину прийняла мати [PERSON], яка була зареєстрована та проживала разом з батьком на момент його смерті та братом [PERSON] До складу спадщини входила земельна частка (пай) на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серія ЛГ № 0024733, який був виданий покійному [PERSON] 19 листопада 1996 року та відповідно ? частина житлового будинку за адресою: вул. Красна, буд. 9 с. Орловка Старобільського району Луганської області. Спадщину батька вони розділили в рівних частках, відповідно по ? частці земельного паю та по ? частці будинку матері та брату. Тобто частка матері у будинку складала ? + ? = ?. Старобільською нотаріальною державною конторою було заведено спадкову справу № 342/2000 до майна померлого 01 вересня 1999 року [PERSON] та видано свідоцтво про право на спадщину 07 червня 2000 року за № 1144. Факт заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину вказується в Постануві про відмову у вчиненні нотаріальних дій [PERSON] (до шлюбу [PERSON]) [PERSON] від 29 вересня 2015 року, а також в сертифікаті на право на земельну частку (пай) серія ЛГ № 0024733, який був виданий покійному [PERSON] та до якого були внесені зміни у звязку з передачею права на пай, а саме на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 07 червня 2000 року за № 1144, право на земельну частку (пай) було передано в рівних частинах [PERSON] та [PERSON]. Позивач [PERSON] звернулась до суду з зустрічним позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про стягнення суми витрачених коштів на ремонт і утримання будинку. В обґрунтування свого позову [PERSON] посилається на те, що вона з [PERSON] проживали однією сімєю без реєстрації шлюбу з 2003 року. 07 листопада 2011 року вони зареєстрували шлюб, а 21 січня 2013 року [PERSON] помер. Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді ? частини домоволодіння розташованого за адресою: вул. Красна, буд. 9 с. Орловка Старобільського району Луганської області. Спадкоємцями першої черги після смерті її чоловіка є вона, [PERSON] його дружина та його син [PERSON]. Весь час який вони перебували у шлюбі з [PERSON], вони проживали за адресою: [INFO], разом із його матірю [PERSON] та його сином від першого шлюбу [PERSON]. Весь цей час вони доглядали будинок, вели спільне господарство, робили поточні ремонти, сплачували комунальні платежі, в 2006 році вони провели в будинок газ, на що було витрачено 11\~000 грн., після чого зробили ремонт: поклеїли шпалери 1500 грн., послали лінолеум 4500 грн., на кухні оббили стіни пластиком. Таким чином, позивач вважає, що має право на компенсацію витрат повязаних з утриманням будинку та проведенням в будинку ремонтних робіт. Вони з чоловіком прожили без реєстрації шлюбу вісім років, та майже два роки у шлюбі. Їй треба десь жити, іншого житла у неї немає. У позивачів є власне житло, вони не збираються проживати у вказаному будинку. Згідно звіту про оцінку майна, ринкова вартість домоволодіння становить 24300 грн., а згідно звіту про незалежну оцінку, який вона надала суду, ринкова вартість домоволодіння становить 49500 грн. Тобто вартість домоволодіння збільшилась на 28400 грн. Так як вказані поліпшення не можуть бути відокремлені від домоволодіння, то вона вважає обґрунтованою вимогу щодо компенсації їй вартості проведеного поліпшення відповідачами згідно їх часток в спадковому майні. Розмір компенсації обраховано із розрахунку 28400 грн. / 4 = 7100 грн. Так як позивачі за первісним позовом претендують на 3/4 частку, то компенсації підлягає ? частини вартості поліпшень. В судове засідання позивач за первісним позовом, відповідач по зустрічному позову [PERSON] не зявився, надав суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі та без участі його представника [PERSON] Первісний позов [PERSON] підтримав в повному обсязі та просив суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла 15 лютого 2007 року, а саме на ? частину житлового будинку за адресою: вул. Красна, буд. 9 с. Орловка Старобільського району Луганської області, стягнути з відповідача [PERSON] на його користь понесені ним витрати за проведення експертної оцінки у розмірі 600 грн. та судовий збір в розмірі 551 грн. 20 коп., сплачений ним при поданні позову. Також підтримав вимоги позивачів [PERSON] [PERSON] про визнання за ними права власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла 15 лютого 2007 року по ? частці житлового будинку за адресою: вул. Красна, буд. 9 с. Орловка Старобільського району Луганської області, а також стягнення з [PERSON] на їх користь понесених судових витрат при поданні позову. Позовні вимоги [PERSON] за зустрічним позовом не визнав, вважав їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. В судове засідання представник позивача за первісним позовом, представник відповідача по зустрічному позову [PERSON] не зявився, надав суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі та в повному обсязі підтримав позовні вимоги позивача [PERSON] Позовні вимоги [PERSON] за зустрічним позовом також вважав необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, у звязку зі збігом позовної давності. В судове засідання позивач за первісним позовом, відповідач по зустрічному позову [PERSON] не зявилася, надала суду заяву, в якій просила суд розглянути справу без її участі. Свої позовні вимоги підтримала та просила суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла 15 лютого 2007 року, а саме на ? частину житлового будинку за адресою: вул. Красна, буд. 9 с. Орловка Старобільського району Луганської області та стягнути з відповідача [PERSON] на її користь судовий збір в розмірі 551 грн. 20 коп., сплачений нею при поданні позову. Позовні вимоги [PERSON] за зустрічним позовом вважала необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. В судове засідання позивач за первісним позовом, відповідач по зустрічному позову [PERSON] не зявилася, надала суду заяву, в якій просила суд розглянути справу без її участі. Свої позовні вимоги підтримала та просила суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла 15 лютого 2007 року, а саме на ? частину житлового будинку за адресою: вул. Красна, буд. 9 с. Орловка Старобільського району Луганської області та стягнути з відповідача [PERSON] на її користь судовий збір в розмірі 551 грн. 20 коп., сплачений нею при поданні позову. Позовні вимоги [PERSON] за зустрічним позовом вважала необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. В судове засідання третя особа [PERSON] не зявився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Про причини своєї неявки до суду не повідомив. Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України, сторони або інші особи, які беруть участь у справі, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть у справі, не зявилися в судове засідання без поважних причин. В судове засідання представник третьої особи Малохатської сільської ради не зявився. Від голови сільської ради надійшла заява, в якій просив суд розглянути справу без участі їх представника. Заперечень проти позову [PERSON] та інших про визнання права власності в порядку спадкування у сільської ради немає. В судове засідання представник третьої особи Старобільської державної нотаріальної контори не зявився. Від завідувача [PERSON] надійшла заява, в якій просила суд розглянути справу без її участі. Зауважень по справі за позовом [PERSON] та інших про визнання права власності в порядку спадкування у нотаріальної контори немає. В судове засідання представник позивача за зустрічним позовом, представник відповідача за первісним позовом [PERSON] не зявилася, надала суду заяву, в якій просила суд розглянути справу без її участі. Первісний позов позивачів [PERSON], [PERSON], [PERSON] до [PERSON], треті особи [PERSON], Малохатська сільська рада Старобільського району Луганської області, Старобільська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом, вважала необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Зустрічні позовні вимоги [PERSON] підтримала в повному обсязі та просила суд стягнути з [PERSON], [PERSON], [PERSON] на користь [PERSON] суму витрачених коштів на ремонт та утримання будинку за адресою: вул. Красна, буд. 9 с. Орловка Старобільського району Луганської області в розмірі 21 300 грн. в рівних частках по 7100 грн. з кожного. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що вона перебуває в дружніх стосунках з позивачем за зустрічним позовом [PERSON] Їй відомо, що вона разом зі своїм чоловіком до його смерті робили ремонт в будинку, перекривали дах, проводили газопостачання. Скільки коштів було ними затрачено, їй не відомо. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що вона є племінницею позивача за зустрічним позовом [PERSON] Їй відомо, що вона разом зі своїм чоловіком до його смерті робили ремонт в будинку. Свідок особисто допомагала клеїти шпалери в будинку, на які було витрачено приблизно 2000 грн. Також було збудовано новий паркан, на який було витрачено приблизно 4000 грн. Розглянувши позовні вимоги та заперечення, заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши докази по справі суд приходить до наступного. Спірне домоволодіння, розташоване в с. Красна, буд. 9 с. Орлівка Старобільського району Луганської області належало на праві приватної власності [PERSON] та [PERSON] як подружжю. Вказана обставина підтверджується письмовими доказами по справі та не оспорюється сторонами. Після смерті 01 вересня 1999 року [PERSON], згідно наданих свідоцтв про право на спадщину, були [PERSON] та [PERSON], інші особи за отриманням спадщини не звертались. Доля [PERSON] у вказаному домоволодінні, як дружини померлого становила ? частину та ? частину в якості її долі в спадковій масі. Доля [PERSON] становила ? частину. 21 січня 2013 року помер [PERSON] Згідно відомостей, наданих Старобільською ДНК, після смерті [PERSON], заяву про прийняття спадщини було подано позивачами. [PERSON] було подано заяву про відмову в прийнятті спадщини. Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно наданих свідоцтв про народження та одруження, позивачі є спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON], згідно ст. 1261 ЦК України. У відповідності до ч. 1 ст. 1267 ЦК України, частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Таким чином, суд приходить до висновку про правомірність вимог позивачів щодо визнання права власності на частку спірного домоволодіння, яка становить спадкову масу після смерті [PERSON] в розмірі по ? частині спірного домоволодіння кожному. Розглядаючи вимоги про стягнення з відповідача по первісному позову [PERSON] на користь [PERSON] витрат на проведення експертної оцінки, то суд вважає вказані вимоги необґрунтованими з наступних підстав. Позивачем [PERSON] надано суду Звіт в стислій формі про оцінку майна проведеного ПКВП «КВАРТА». У відповідності до ст. 79 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать: 2) витрати на правову допомогу; 3) витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явкою до суду; 4) витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз; 5) витрати, пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи; 6) витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача. Витрати на проведення оцінки майна до складу судових витрат не належать, а тому компенсації не підлягають. Щодо зустрічного позову [PERSON], суд приходить до наступного. Судом встановлено і вказана обставина не оспорюється сторонами що в спірному домоволодінні з моменту смерті спадкодавців [PERSON] та [PERSON], мешкав їх син [PERSON], а згодом і його дружина [PERSON] Відповідачі по зустрічному позову у вказаному домоволодінні не мешкали, участі в його утриманні не приймали. Згідно показів свідків, допитаних в судовому засіданні, за цей час у вказаному домоволодінні були проведені поліпшення. Згідно звіту про оцінку майна від 2015 року наданого відповідачами по зустрічному позову і проведеному без огляду домоволодіння, на підставі наданого технічного паспорту, вартість спірного домоволодіння становить 24300 гривень. Згідно висновку про вартість обєкта незалежної оцінки № 1231425_04082016_83, станом на 31 липня 2016 року, вартість спірного домоволодіння становить 49 050 гривень. Позивачем по зустрічному позову у позовній заяві вказана вартість 49\~500 гривень, що не відповідає дійсності. У відповідності до ст. 360 ЦК України, співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов'язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов'язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов'язаннями, пов'язаними із спільним майном. Суд вважає доведеним факт збільшення вартості спірного майна за період фактичного володіння ним [PERSON] та [PERSON] Так як вказані поліпшення не можуть бути відокремлені від домоволодіння, то суд вважає обґрунтованим вимогу щодо компенсації вартості проведеного поліпшення відповідачами згідно їх часток в спадковому майні. Вартість проведеного поліпшення становить 49\~050 24300 = 24750 гривень. Таким чином, збільшення вартості кожної з частин, належних сторонам по справі становить 6 187 грн. 50 коп., а не 7\~100 гривень, як вказано в позовній заяві. Щодо заяви представника відповідача по зустрічному позові [PERSON] про застосування строку позовної давності, то суд приходить до наступного. Згідно ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. У відповідності до ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Так як позивач по зустрічному позову дізналася про вимоги позивачів по первісному позові на спірне майно тільки з моменту предявлення первісного позову, тобто з 15 лютого 2016 року, а загальний строк позовної давності, встановлений ст. 257 ЦК України становить три роки, то суд вважає, що зустрічний позов подано в межах строку позовної давності. Судові витрати суд розподіляє згідно ст. 88 ЦПК України. На підставі викладеного, ст. ст. 256, 257, 261, 328, 392, 1218, 1267, 1268 ЦК України,

Outcome: partial