Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-19 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом, який нею був в подальшому уточнений, у тому числі щодо кола осіб, які беруть участь у справі. Остаточними позовними вимогами [PERSON] є: - встановити факт родинних відносин між позивачкою та [PERSON], померлою [INFO] у м.Харкові, яка є матір'ю позивачки; - визнати за позивачкою право власності на 1 / 2 (одну другу) частину житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO]; - виділити позивачці у право власності наступні будівлі: житловий будинок літ. «Б-1», загальною площею 97,5 кв.м, сарай літ. «В» площею 9,8 кв.м, навіс літ. «П» площею 8,5 кв.м, душ літ. «М» площею 1,2 кв.м, душ літ. «З» площею 1 кв.м, сарай літ. «Л» площею 3,2 кв.м, вбиральню літ. «Н» площею 1,1 кв.м, вбиральню літ. «О» площею 1,4 кв.м, ганки літ. «б1» та «б3» площею 3,1 кв.м, сіни літ. «б» площею 20,9 кв.м, огорожа №5 площею 18,7 кв.м, огорожа №6 площею 8,3 кв.м, хвіртку №8 площею 1 кв.м, хвіртку №9 площею 1 кв.м., які розташовані за адресою: [ADDRESS]; - визначити порядок користування земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS], в рамках границь, які визначені у висновку судової будівельно-технічної експертизи №8989/11268/11269 від 30.12.2013р. Позов обґрунтовано тим, що рішенням Червонозаводського районного суду м.Харкова від 06.06.2008р. було задоволено позовні вимоги відповідачки [PERSON] до Харківської міської ради про визнання за нею права власності на житловий будинок [ADDRESS] (надалі - спірне майно або спадкове майно) в порядку спадкування за законом. 23.10.2012р. апеляційний суд Харківської області скасував вказане рішення суду першої інстанції за нововиявленими обставинами та відмовив у задоволенні позову [PERSON] Тому, оскільки питання спадкування спірного майна позивачкою та відповідачкою залишилося відкритим, позивачка змушена звернутися до суду з цим позовом. Спірне майно у вигляді житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] належало [PERSON], [PERSON], [PERSON] і [PERSON] - кожному по ? частини відповідно до постанови житлової комісії з денаціоналізації будинків при Харківському міськвиконкомі від 08.10.1922р., реєстровий № 4143. [PERSON] та [PERSON] є прадідом і прабабою позивачки, а [PERSON] і [PERSON] є двоюрідними прадідом і прабабкою позивачки. У [INFO] в м.Харкові помер [PERSON], в [INFO] померла [PERSON], в [INFO] померла [PERSON] Після їх смерті відкрилася спадщина у вигляді ? частин спірного домоволодіння . Враховуючи, що інших спадкоємців у померлих не було, спадщину фактично прийняв [PERSON], але до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини він не звертався. [PERSON] помер у [INFO]. Спадкоємицею першої черги за законом стала його донька - [PERSON]. Однак до складу спадкової маси житловий будинок з надвірними будівлями, розташований по [ADDRESS] не входив, оскільки право власності на нього не було оформлено. [INFO] [PERSON] померла. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді спірного майна. Спадкоємицями першої черги за законом у відповідності зі ст.529 Цивільного кодексу України (в редакції 1963р.) є позивачка, як донька померлої, а також по праву представлення відповідачка [PERSON], яка є донькою [PERSON] - сина спадкодавиці [PERSON], який помер [INFO] На момент відкриття спадщини і позивача зі своєю сім'єю, і відповідачка зі своєї сім'єю проживали у спірному будинку, були в ньому зареєстровані, тому прийняли спадщину після [PERSON] фактично. І позивачка і відповідачка за власні кошти ремонтували будинок, дбали про його належний стан. Посилаючись на ці обставини, позивачка зазначає у своєму позову, що вона претендує на ? частину спірного нерухомого майна. Окрім доводів щодо фактичного прийняття позивачкою спадщини, вона у своєму позові посилається на обставини щодо суперечностей у написанні її дошлюбного прізвища та прізвища її матері - спадкодавиці [PERSON]. Позивачка вважає, що ці обставини є суттєвими для вирішення питання щодо права власності на спірне майно в порядку спадкування після померлої [PERSON] Так, у свідоцтві про народження позивачки її прізвище помилково записано як «[PERSON]» замість вірного «[PERSON]», так само як і помилково записані прізвища батьків «[PERSON]» замість вірного «[PERSON]» та «[PERSON]». В свою чергу, відповідачка [PERSON] звернулася з зустрічним позовом, який уточнювався нею в подальшому. Уточненими позовними вимогами є: - визнати за нею право власності на 1 / 2 (одну другу) частину житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла [INFO]; - визнати за [PERSON] право власності на 1 / 2 (одну другу) частину житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO]; - поділити в натурі житловий будинок [ADDRESS]: - визнавши за нею, [PERSON], право власності на житловий будинок літ. «А-1» загальною площею 88,0 кв.м, душ літ. «Ж» площею 1 кв.м, сарай літ. «К» площею 13,2 кв.м, вбиральню літ. «Г» площею 1 кв.м, навіс літ. «Р» площею 2,6 кв.м, огорожу №2 площею 2,6 кв.м, ворота №7 площею 5,4 кв.м., які розташовані за адресою: [ADDRESS]. - визнавши за [PERSON] право власності на житловий будинок літ. «Б-1», загальною площею 97,5 кв.м, сарай літ. «В» площею 9,8 кв.м, навіс літ. «П» площею 8,5 кв.м, душ літ. «М» площею 1,2 кв.м, душ літ. «З» площею 1 кв.м, сарай літ. «Л» площею 3,2 кв.м, вбиральню літ. «Н» площею 1,1 кв.м, вбиральню літ. «О» площею 1,4 кв.м, ганки літ. «б1» та «б3» площею 3,1 кв.м, сіни літ. «б» площею 20,9 кв.м, огорожа №5 площею 18,7 кв.м, огорожа №6 площею 8,3 кв.м, хвіртку №8 площею 1 кв.м, хвіртку №9 площею 1 кв.м., які розташовані за адресою: [ADDRESS]; - припинити право спільної часткової власності за [PERSON] та [PERSON] на житловий будинок [ADDRESS]; - визначити порядок користування земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS], відповідно до ідеальних часток - по ? - що належать кожній зі сторін. У своїх доводах в обґрунтування зустрічного позову [PERSON] підтвердила ті фактичні обставини, які викладені у позові [PERSON] Крім того, [PERSON] зазначила, що вона є спадкоємицею після [PERSON], яка померла [INFO], по праву представлення, оскільки її батько [PERSON] - син померлої [PERSON] та її спадкоємець першої черги - помер [INFO], тобто раніше своєї матері [PERSON] Також відповідачка [PERSON] у своїй зустрічній позовній заяві посилається на те, що режим спільної часткової власності щодо спірного майна суперечить як її інтересам, так і інтересам позивачки [PERSON] Проте між сторонами вже склався усталений порядок користування спірним майном, як зазначено вище. Крім того, відповідачка [PERSON] вважає, що для вирішення цього цивільно-правового спору необхідно встановити порядок користування земельною ділянкою за адресою спірного нерухомого майна відповідно до часток сторін у власності та порядку користування сторонами певними будівлями, які входять до складу цієї власності. В судовому засіданні представники позивачки -[PERSON] та [PERSON] - підтримали позов з урахуванням уточнень, підтвердивши фактичні обставини, які в ньому викладені, та не заперечували проти зустрічного позову [PERSON] Представники відповідачки - [PERSON] та [PERSON] - у судовому засіданні підтримали зустрічний позов з урахуванням уточнень, підтвердивши фактичні обставини, які в ньому викладені, та не заперечували проти позову [PERSON] Дослідивши доводи позову та зустрічного позову, вислухавши представників сторін, з'ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Рішенням Червонозаводського районного суду м.Харкова від 06.06.2008р. у справі №2-2359/2008 та рішенням апеляційного суду Харківської області було встановлено, що житловий будинок з надвірними будівлями [ADDRESS] належав [PERSON], [PERSON], [PERSON] і [PERSON] - кожному по ? частини відповідно до постанови житлової комісії з денаціоналізації будинків при Харківському міськвиконкомі від 08.10.1922р., реєстровий № 4143. [PERSON] та [PERSON] є прадідом і прабабою позивачки, а [PERSON] і [PERSON] є двоюрідними прадідом і прабабкою позивачки. У [INFO] в м.Харкові помер [PERSON], в [INFO] померла [PERSON], в [INFO] померла [PERSON] Після їх смерті відкрилася спадщина у вигляді ? частин спірного домоволодіння . Враховуючи, що інших спадкоємців у померлих не було, спадщину фактично прийняв [PERSON], але до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини він не звертався. [PERSON] помер у [INFO]. Спадкоємицею першої черги за законом стала його донька - [PERSON]. Однак до складу спадкової маси житловий будинок з надвірними будівлями, розташований по [ADDRESS] не входив, оскільки право власності на нього не було оформлено (а.с.20-27). Як вбачається з будинкової книги для прописки громадян, які проживають у [ADDRESS], [PERSON], [INFO], постійно була прописана та проживала у цьому будинку. В свою чергу, на момент смерті [PERSON] [INFO] позивачка [PERSON] та відповідачка [PERSON] також постійно проживали та були прописані у цьому будинку (а.с.46-54). За даними довідки, виданої 11.12.2012р. дільницею №58 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] та [PERSON] є зареєстрованими та проживають у [ADDRESS] (а.с.19). Відповідно до копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER], виданого 16.09.1953р. у м.Харкові, 19.07.1924р. [PERSON], [INFO], уклав шлюб з [PERSON], [INFO] (а.с.32). Проте, як вбачається з копії свідоцтва про народження серії [NUMBER], виданого 21.11.1979р. міським ЗАГС м.Харкова, у цьому документі прізвище позивачки вказане як «[PERSON]», прізвище батька: «[PERSON]», прізвище матері: «[PERSON]» (а.с.31). У цьому документі зазначено, що актовий запис про народження 14.07.1932р. позивачки зроблено у відповідній книзі реєстрації актів про народження 30.07.1932р. за №4300. Свідки [PERSON] та [PERSON] показали у судовому засіданні, що знають родину позивачки [PERSON] та родину відповідачки [PERSON] більше 30-ти років. Свідки підтвердили, що позивачка [PERSON] є рідною тіткою відповідачки [PERSON], які разом проживають [ADDRESS]. Також свідки підтвердили, що померла у [INFO] [PERSON] є матір'ю [PERSON], а у документах, зокрема, свідоцтві про народження позивачки, міститься помилка у написанні її прізвища та прізвища її батьків. Мати позивачки [PERSON] постійно проживала у [ADDRESS]. 22.02.1955р. позивачка змінила прізвище з «[PERSON]» на «[PERSON]» у зв'язку з укладенням шлюбу з [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії [NUMBER], виданого Червонозаводським районним бюро ЗАГС м.Харкова (а.с.30). Згідно з копією довідки №371-3.56, виданої 14.02.2007р. Відділом РАЦС по м.Харкову ХМУЮ, батьками [PERSON], який народився [INFO], є [PERSON] та [PERSON]; відповідні відомості містяться у книзі реєстрації актів про народження відділу РАЦС по м.Харкову ХМУЮ, актовий запис №81 від 19.12.1925р. (а.с.184). Факт смерті [PERSON] [INFO] підтверджується копією повторного свідоцтва про смерть серії [NUMBER], виданим 27.02.2007р. відділом РАЦС по м.Харкову ХМУЮ (а.с.33). Копією свідоцтва серії [NUMBER], виданим 13.10.1977р. Жовтневим РАГС м.Харкова, засвідчено смерть [PERSON] (а.с.34). Згідно з копією свідоцтва про народження серії [NUMBER], виданого 24.11.1953р. Червонозаводським районним бюро ЗАГС м.Харкова, [PERSON] є батьком [PERSON], [INFO] (матеріали цивільної справи №2-2359/2008 а.с.7). 02.12.1972р. відповідачка змінила прізвище з «[PERSON]» та «[PERSON]» у зв'язку з укладенням шлюбу, що підтверджується копією повторного свідоцтва про шлюб серії [NUMBER], виданого Червонозаводським відділом РАЦС ХМУЮ (а.с.136). За правилами п.4 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України (2003р.) до спірних цивільно-правових відносин застосовуються як норми Цивільного кодексу України (1963р.) - щодо правовідносин з приводу спадкування [PERSON] ? частин спірного майна після померлих [PERSON] у [INFO], [PERSON] у [INFO] та [PERSON] у [INFO], а також спадкування [PERSON] усього спірного після смерті [PERSON] у [INFO] Що стосується спірних правовідносин з приводу спадкування спірного майна після смерті [PERSON] у [INFO], то вони підпадають під режим правового регулювання Цивільного кодексу України (2003р.), оскільки відповідні права та обов'язки продовжують існувати після набрання ним чинності. Так, статтею 529 ЦК України (1963р.) визначено, що при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. Згідно зі ст.548 ЦК України (1963р.) для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. При цьому визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном (п.1 ч.1 ст.549 ЦК України 1963р.). Стаття 1218 ЦК України (2003р.) передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Черговість спадкування за законом встановлена статтею 1258 ЦК України: спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ст.1261 ЦК України (2003р.) у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Статтею 1266 ЦК України (2003р.) встановлені правила спадкування за правом представлення: внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ст.1267 ЦК України (2003р.) частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч.1, 3, 5 ст.1268 ЦК України 1963р.). Таким чином, суд вважає доведеними ті обставини, на які позивачка [PERSON] та відповідачка [PERSON] посилалися в обґрунтування своїх позовних вимог та зустрічних позовних вимог. В судовому засіданні встановлено, що спірне нерухоме майно - житловий будинок з надвірними будівлями [ADDRESS] належало [PERSON], [PERSON], [PERSON] і [PERSON] - кожному по ? частини відповідно до постанови житлової комісії з денаціоналізації будинків при Харківському міськвиконкомі від 08.10.1922р., реєстровий № 4143. Після смерті [PERSON] у [INFO], [PERSON] у [INFO] та [PERSON] у [INFO], спадщини у вигляді ? частин спірного майна фактично прийняв [PERSON]. Після смерті [PERSON] у [INFO] спадщину у вигляді спірного майна фактично прийняла його донька [PERSON], оскільки на час смерті вона проживала разом зі спадкодавцем за адресою спірного майна. Після смерті [PERSON] [INFO] спірне майно успадковують у рівних частинах її донька [PERSON] як спадкоємиця першої черги за законом, а також її онука [PERSON] по праву представлення у зв'язку зі смертю [INFO] її батька [PERSON], який був сином [PERSON] В судовому засіданні було встановлено, що на момент відкриття спадщини після [PERSON] позивачка [PERSON] та відповідачка [PERSON] проживали у спірному будинку та були в ньому зареєстровані, продовжували проживати там і дбати про спірне майно, тобто фактично володіли ним та користувалися. Тому суд приходить до висновку, [PERSON] та [PERSON] фактично прийняли спадщину після померлої [INFO] [PERSON] Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи №8989/11268/11269 від 30.12.2013р. підтверджено технічну можливість поділити в натурі спірне майно, виділивши кожній зі сторін ті будівлі, на які вони претендують. Крім того, згідно з висновком експертизи можливо визначити наступний порядок користування земельною ділянкою: - [PERSON] - земельну ділянку площею 267 кв.м, у томі числі, під будівлями: житловим будинком літ. «Б-1», загальною площею 97,5 кв.м, сараєм літ. «В» площею 9,8 кв.м, навісою літ. «П» площею 8,5 кв.м, душем літ. «М» площею 1,2 кв.м, душем літ. «З» площею 1 кв.м, сараєм літ. «Л» площею 3,2 кв.м, вбиральнею літ. «Н» площею 1,1 кв.м, вбиральнею літ. «О» площею 1,4 кв.м, ганками літ. «б1» та «б3» площею 3,1 кв.м, сінями літ. «б» площею 20,9 кв.м, огорожею №5 площею 18,7 кв.м, огорожею №6 площею 8,3 кв.м, хвірткою №8 площею 1 кв.м, хвірткою №9 площею 1 кв.м.; - [PERSON] - земельну ділянку площею 267 кв.м, у томі числі, під будівлями: житловим будинком літ. «А-1» загальною площею 88,0 кв.м, душем літ. «Ж» площею 1 кв.м, сараєм літ. «К» площею 13,2 кв.м, вбиральнею літ. «Г» площею 1 кв.м, навісою літ. «Р» площею 2,6 кв.м, огорожею №2 площею 2,6 кв.м, воротами №7 площею 5,4 кв.м. При цьому границя розподілу земельної ділянки поділяє земельну ділянку на ділянки: від лінії забудови по пров.Финківському, розділивши огорожу на відрізки з розмірами 26,85м і 19,15м, далі по прямій лінії довжиною 11,4м до границі земельної ділянки, розділивши огорожу на відрізки з розмірами 19,6 м і 29,6м (а.с.222-236). На підставі викладеного,

Outcome: approved