Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-18 00:00:00

Позивач звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] та просить стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду в сумі 1219 грн. 45 коп., моральну шкоду в сумі 3000 грн. та витрати по оплаті судового збору в сумі 243 грн. 60 коп., мотивуючи тим, що вона є власником квартири [ADDRESS], де постійно і проживає. 23.07.2015 в звязку з халатним відношенням до сантехнічного обладнання відповідача, який є власником квартири №32 в будинку №46 по Сабурова в м. Овручі Житомирської області, що знаходиться поверхом вище від її квартири, та який переобладнав кладову квартири під кухню, видовживши проміжок труби водозабору від мийки, встановленої в кладовій без погодження з КП « Комунальник», що не відповідає технічним нормам, і з якої полилася вода, було затоплено приміщення кладовки її квартири. В результаті затоплення приміщення кладової на проведення ремонту їй, відповідно до локального кошторису на будівельні роботи з врахуванням матеріалів на вказане пошкодження, необхідно 1219, 45 грн., тобто їй спричинено шкоду затопленням на 1219 грн. 45 коп., яку відповідач відшкодувати своїми силами і за свій рахунок відмовився. Внаслідок затоплення приміщення кладової її квартири, в якій зберігалися посуд, консервація, кладова вимагає ремонту, що спричиняє їй моральні страждання, які усугубляються відношенням відповідача до скоєного, який навіть не реагує на її прохання зробити ремонт за свій рахунок та не шкодує про свої дії . В звязку з діями відповідача, вона втратила спокій, сон, порушилася її душевна рівновага, постійно хвилюють головні болі, підвищився тиск, порушився її звичайний спосіб життя. Вона вимушена терпіти ті незручності, які сталися після затоплення. В кладовій волого, стоїть неприємний запах, який розповсюджується на приміщення квартири . Коштів для ремонту вона не має, так як проживає одна та її доходом є тільки пенсія, що негативно впливає на її матеріальний стан. Моральну шкоду вона оцінює в 3000 гривень. Вказана сума моральної шкоди є мінімальною для відновлення її душевного стану. В судовому засіданні позивач свої позовні вимоги підтримала. Відповідач в судовому засіданні щодо задоволення позову заперечив. Просить відмовити в задоволенні позовних вимог, так як позов є необґрунтованим, оскільки затоплення не відбулося по його вині. В його квартирі теж постійно є підтьоки, які він позакривав пластиком. Представник третьої особи в судове засідання не зявилася, не повідомивши про причини неявки, хоча своєчасно та належним чином була повідомлена по час та місце розгляду справи, що підтверджується розпискою по отримання судової повістки. В судовому засіданні 30.11.2015 щодо задоволення позову покладалася на погляд суду. Суд, вислухавши пояснення сторін, показання свідка, перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, вважає, що позовні вимоги задоволенню підлягають частково з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, не заперечується сторонами і підтверджується копіями свідоцтва про право власності на житло №4727 від 01.12.2004, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №5948443 від 21.12.2004, що позивач є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач є власником квартири №32 в будинку №46 по Сабурова в м. Овручі Житомирської області, яка розташована на 4-му поверсі 4-х поверхового будинку та знаходиться поверхом вище від квартири позивача. Акт від 23.07.2015 свідчить, що власник квартири №32 в будинку №46 по Сабурова в м. Овручі Житомирської області неодноразово затоплює нижче розташовану квартиру [ADDRESS] по причині необережного користування сантехнічними приладами на кухні (бувша кладова). Після затоплення потребують ремонту побілка вапняна стін та стелі (а.с.5). З акту від 11.08.2015 вбачається, що було проведено повторне обстеження квартири [ADDRESS] на предмет визначення обємів ремонтних робіт, необхідність яких спричинена затопленням власником квартири №32 [PERSON]. В результаті обстеження встановлено, що після затоплення та остаточного висихання, потребують ремонту в кладовій: стеля площею 3,36 кв.м та стіни площею 14,4 кв.м.. Крім того, в акті констатовано, що оскільки будь-яких ремонтних робіт на водопровідно-каналізаційній системі у квартирі №32 не проводилося працівниками підприємства і не надходило звернень від її власників на виявлення жодних поломок, затоплення квартири №30 відбувалося не постійно, є можливість зробити висновок, що затоплення відбулося внаслідок недбайливого користування водопровідно-каналізаційними засобами власниками квартири №32, якими самостійно видовжено проміжок труби водозабору від мийки, що можливо містить технічні відхилення. Причому, зазначено, що ремонтні роботи мають бути виконані тим, хто спричинив їх необхідність, тобто власниками квартири №32. Зазначений акт підписано сторонами та майстром. Підпис слюсаря відсутній (а.с.6). Згідно локального кошторису на будівельні роботи станом на 17.08.2015 витрати складають 1219 грн. 45 коп., із них 328 грн. 74 коп. складає кошторисна заробітна плата (а.с. 9-10). Висновок спеціаліста з визначення вартості відновлювальних робіт після затоплення квартири, яке сталося 23.07.2015 за адресою: [ADDRESS] свідчить, що вартість відновлювальних робіт становить 776 грн. 00 коп. (а.с. 31-47). Відповідно до ст. ст. 322, 323 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Ризик випадкового знищення чи випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 151 ЖК України та п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинкових територій, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08 жовтня 1992 року, власник зобов'язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів до їх усунення. В ст. 1166 ЦК України законодавець закріпив, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу /ст. ст.10,11 ЦПК України/ саме на заподіювача шкоди покладено обов'язок спростування презумпції вини шляхом доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачу. На спростування своєї вини відповідачем долучено акт від 19.10.2012, з якого вбачається, що було проведено огляд сантехнічного обладнання в квартирі [ADDRESS] на предмет затоплення квартири №30. В результаті огляду будь-яких поломок та несправностей не виявлено. На прохання господарів кв. №30 господарями квартири №32 було наповнено ванну водою до половини, а потім злито. Також в кухонну раковину було злито до пяти літрів води. Після чого разом з господарями квартир було обстежено квартиру №30. Явних слідів затоплення виявлено не було. Після словесної перепалки господарів квартир майстра до кв. №30 господарка не пустила. Кім того, долучено фотоматеріали приміщень квартири №32, а саме: кладової, туалетної кімнати та кухні. Візуально, вони підтверджують пояснення відповідача в частині наявності пошкодження стін та стель плямами. Як пояснював відповідач в судовому засіданні в їх квартирі теж місцями наявна цвіль і підтьоки. Можливо цьому причиною є пошкодження даху, який протікав 10 років, і тільки в листопаді 2015 року його відремонтували. Причину ж затоплення не вияснено, оскільки його квартиру з вказаного питання не обстежували, хоча він і звертався з проханням до КП «Комунальник». Однак, свідок [PERSON]- майстер КП «Комунальник» заперечив можливість протікання в квартиру позивача із-за даху, оскільки в будинку деревяне перекриття. Підтвердив, що обстеження квартири №32 не проводилося, хоча відповідь на письмову заяву її власника було надано помилково позитивну. Факт відсутності актів обстеження квартири відповідача підтверджується і листом КП «Комунальник» Овруцької міської ради №295 від 19.02.2016. Нормами, закріпленими в ст.60 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Про що відповідно до ст. 10 ЦПК України було розяснено судом сторонам в судовому засіданні. Однак, від призначення судової експертизи для встановлення причин затоплення сторони відмовилися. Таким чином, оскільки відповідачем не спростовано презумпцію вини, він погодився з висновком, що затоплення відбулося внаслідок недбайливого користування водопровідно-каналізаційними засобами власниками квартири №32, тобто його сімєю, якими самостійно видовжено проміжок труби водозабору від мийки, що можливо містить технічні відхилення, а також з тим, що ремонтні роботи мають бути виконані тим, хто спричинив їх необхідність, тобто власниками квартири №32, підписавши акт від 11.08.2015, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для відшкодуванням відповідачем шкоди позивачу. Визначаючи розмір відшкодування, суд не може покласти в основу рішення по справі дані локального кошторису на будівельні роботи (а.с.9-10), оскільки він не містить ознак, які б ідентифікували квартиру, пошкодження, на усунення яких визначено затрати та вважає, відшкодуванню підлягає сума, яка визначена у висновку спеціаліста з визначення вартості відновлювальних робіт після затоплення квартири, яке сталося 23.07.2015 за адресою: [ADDRESS], а саме: 776 грн. 00 коп. (а.с. 31-47). Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини. З огляду на наведену норму закону та

Outcome: partial