Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звертаючись до суду, заявляє позовні вимоги до відповідача, а саме: Визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] (ідентифікаційний номер 254460784) та [PERSON] економіки та комунального майна [PERSON] міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, код ЄДРПОУ 25610834) в наступній редакції: [PERSON] економіки та комунального майна, іменований надалі «Департамент», в особі заступника міського голови - директора [PERSON] економіки та комунального майна [PERSON], що діє на підставі Положення про [PERSON] економіки та комунального майна, затвердженого рішенням 1 сесії [PERSON] міської ради 7 скликання від 20.11.2015 № 7/15 «Про затвердження положень виконавчих органів [PERSON] міської ради 7 скликання» з однієї сторони, та з іншої сторони: [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER]), іменована надалі «Замовник», на виконання Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету [PERSON] міської ради від 09.11.2011 № 804 (із змінами), уклали цей договір про наступне. Предмет договору Цей договір регулює взаємовідносини між сторонами щодо пайової участі «Замовників» у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції нежитлової будівлі літ. «Т-1» під будівлю з виробництва електричних побутових приладів, виробів із пластмас та іншого електричного устаткування по вул. Лозівській, 5-А у м. Харкові. Обовязки сторін «Замовники»: Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - \~ \~ \~ \~24170000, рахунок - 31518921700002, МФО -851011, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у місті Харкові Харківської області) коштів у розмірі 968 807,07 грн. (девятсот шістдесят вісім тисяч вісімсот сім гривень 07 коп.), згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова. Сплачують пайовий внесок в повній сумі єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладання даного договору. «Департамент»: На запит «Замовників» надає лист про підтвердження факту повної сплати пайового внеску після остаточного розрахунку по укладеним договорам про пайову участь на підставі даних [PERSON] бюджету і фінансів [PERSON] міської ради. Відповідальність сторін У разі невиконання або неналежного виконання «Замовниками» обовязків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовники» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25 % від суми не перерахованих коштів у визначений термін. Час та дія договору Договір набуває чинності з часу підписання сторонами або набрання чинності судового рішення щодо укладання цього договору, та діє до повного виконання сторонами своїх обовязків за договором. Зміна та розірвання договору Зміна та розірвання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду. Особливі умови З питань, не передбачених цим договором, сторони керуються чинним законодавством України. Умови договору можуть бути змінені або доповнені тільки з письмової згоди сторін і оформляються додатковою угодою до договору. У випадку реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) будь-якої із сторін цього договору, права та обовязки за цим договором переходять до правонаступників. У разі зміни замовника нерухомого майна, зазначеного в п. 1.1. договору, права та обовязки щодо виконання умов договору переходять до нового замовника. Спори, що виникають між сторонами при виконанні, розірванні, або припиненні договору, вирішуються у судовому порядку. Договір набирає чинності з моменту його укладання і діє до моменту остаточного виконання сторонами своїх обовязків за договором. Цей договір складений у 2-х примірниках, які мають силу оригіналу. В мотивуванні змісту заявлених вимог позивач вказав: На виконання вимог Закону № 3038-УІ рішенням виконавчого комітету [PERSON] міської ради від 9.11.2011 № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, до якого 22 травня 2013 року відповідним рішення від 22.05.2013 № 319 виконавчого комітету [PERSON] міської ради внесені зміни (далі Порядок). Згідно з пунктом 2.5 Порядку замовник будівництва зобов'язаний не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію звернутися із заявою до [PERSON] економіки та комунального майна [PERSON] міської ради для укладення договору про пайову участь. Таким чином, за приписами ч. 1 Закону № 3038-УІ та п. 1.6 Порядку реконструкція наявної забудови поряд з новим будівництвом об'єктів визначається як окремий вид забудови території. Отже, замовник, який має намір щодо реконструкції наявної забудови та території, зобов'язаний укласти договір про пайову участь у створенні та розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури. Відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованого [PERSON] ДАБІ у Харківській області від 14.02.2017 № ХК 143170441819, [PERSON] є замовником реконструкції нежитлової будівлі літ. «Т-1» під будівлю з виробництва електричних побутових приладів, виробів із пластмас та іншого електричного устаткування по вул. Лозівській, 5-А у м. Харкові. З урахуванням положень Закону № 3038-УІ відповідач є замовником реконструкції обєкта будівництва, а отже, на відповідачів, як на замовників поширюється дія Закону № 3038-УІ. А проведені відповідачем даної реконструкції, є такими будівельними роботами, за якими існує обов'язок з укладення відповідного договору. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного обєкта відповідач не виконав покладеного на нього Законом № 3038-УІ обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до [PERSON] економіки та комунального майна [PERSON] міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Відповідна декларація в оригіналі знаходиться у відповідача, як замовника з проведення відповідних будівельних робіт. Відповідачами до п. 22 декларацій внесений запис про те, що у зв'язку з реконструкцією приміщень без зміни зовнішньої конфігурації, та як наслідок, відсутності намірів забудови земельної ділянки, зазначати інформації щодо договору про пайову участь, відповідно до ст. 40 Закону № 3038-УІ, не потрібно. Проте, ч. 4 ст. 40 Закону № 3038-УІ та п. 1.7. Порядку не містить такої підстави для звільнення від пайової участі. Відповідно до вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з [PERSON] економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено цим Порядком. Для укладення такого договору замовник зобовязаний звернутись із відповідною заявою до [PERSON]. Визначений Законом № \~ \~ \~ \~3038-УІ та Порядком пайової участі обовязок відповідачка не виконала та не звернулися до [PERSON] економіки та комунального майна для укладення відповідного договору про пайову участь. Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору. На виконання положень розділу 5 Порядку листом [PERSON] економіки та комунального майна [PERSON] міської ради листом від 23.03.2017 №207/0/114-17 проінформовано відповідачів про необхідність звернення до виконавчих органів міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова та листом від 26.05.2017 № 335/0/114-17 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від відповідача, а ні до [PERSON] економіки та комунального майна, а ні до [PERSON] міської ради не надходило. Таким чином позивач заявляє позовні вимоги. \~ \~ \~ \~Відповідач відзиву стосовно позовних вимог суду не надав. \~ \~ \~ \~ Судом в межах завалених позовних вимог, на підставі наданих доказів, встановлені наступні факти та обставини: Відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованого [PERSON] ДАБІ у Харківській області від 14.02.2017 № ХК 143170441819, [PERSON] є замовником реконструкції нежитлової будівлі літ. «Т-1» під будівлю з виробництва електричних побутових приладів, виробів із пластмас та іншого електричного устаткування по вул. Лозівській, 5-А у м. Харкові. Дослідив та оцінив в сукупності і докази матеріалів справи, суд вважає: Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) договір є підставою виникнення цивільних прав та обов'язків. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. Статтею 14 ЦК України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства. Стаття 15 ЦК України гарантує захист своїх цивільних прав в разі їх порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Захист цивільних прав та інтересів, що встановлений договором або законом передбачений ст. 16 ЦК України. А саме, п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України передбачає спосіб захисту цивільних прав та інтересів як визнання права. Згідно зі ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Крім того, згідно з статтею 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погодженні ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ст.ст. 627, 630 ЦК України сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов'язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договором може бути встановлено, що його окремі умови визначаються відповідно до типових умов договорів певного виду, оприлюднених у встановленому порядку. Згідно зі ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт. За змістом ст. 1 Закон № 3038-УІ замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до частин 2, 3 статті 40 Закону № 3038-УІ замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. За змістом статей 2, 10 Закону № 3038-УІ, статей 4, 9 Закону № 687-ХІУ під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови. Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідачі є замовником. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог стаття 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011р. №3938-VI визначено: 1. Забудова територій здійснюється шляхом розміщення обєктів будівництва. 2. Субєкти містобудування зобовязані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва обєктів. 3. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. 4. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. 5. Проектування та будівництво обєктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів; 6) реєстрація права власності на обєкт містобудування. За змістом положень частини 1 статті 40 Закону № 3038-УІ порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Статтею 40 ч.2, 3 закону від 17.02.2011р. №3938-VI визначено: 2. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. 3. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Відповідно до статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-УІ) замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію. Рішенням виконавчого комітету [PERSON] міської ради від 9.11.2011 № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, до якого 22 травня 2013 року відповідним рішення від 22.05.2013 № 319 виконавчого комітету [PERSON] міської ради внесені зміни. Згідно з пунктом 2.5 Порядку замовник будівництва зобов'язаний не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію звернутися із заявою до [PERSON] економіки та комунального майна [PERSON] міської ради для укладення договору про пайову участь. Отже, замовник, який має намір щодо реконструкції наявної забудови та території, зобов'язаний укласти договір про пайову участь у створенні та розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного обєкта відповідач не виконав покладеного на нього Законом № 3038-УІ обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до [PERSON] економіки та комунального майна [PERSON] міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Відповідна декларація в оригіналі знаходиться у відповідача, як замовника з проведення відповідних будівельних робіт. Відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованого [PERSON] ДАБІ у Харківській області від 14.02.2017 № ХК 143170441819, [PERSON] є замовником реконструкції нежитлової будівлі літ. «Т-1» під будівлю з виробництва електричних побутових приладів, виробів із пластмас та іншого електричного устаткування по вул. Лозівській, 5-А у м. Харкові. Відповідачами до п. 22 декларацій внесений запис про те, що у зв'язку з реконструкцією приміщень без зміни зовнішньої конфігурації, та як наслідок, відсутності намірів забудови земельної ділянки, зазначати інформації щодо договору про пайову участь, відповідно до ст. 40 Закону № 3038-УІ, не потрібно. Проте, ч. 4 ст. 40 Закону № 3038-УІ та п. 1.7. Порядку не містить такої підстави для звільнення від пайової участі. Відповідно до вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з [PERSON] економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено цим Порядком. Для укладення такого договору замовник зобовязаний звернутись із відповідною заявою до [PERSON]. Визначений Законом № \~ \~ \~ \~3038-УІ та Порядком пайової участі обовязок відповідач не виконали та не звернулися до [PERSON] економіки та комунального майна для укладення відповідного договору про пайову участь. Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору. На виконання положень розділу 5 Порядку листом [PERSON] економіки та комунального майна [PERSON] міської ради листом від 23.03.2017 №207/0/114-17 проінформовано відповідачів про необхідність звернення до виконавчих органів міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова та листом від 26.05.2017 № 335/0/114-17 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від відповідача, а ні до [PERSON] економіки та комунального майна, а ні до [PERSON] міської ради не надходило. Ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь є порушенням зобовязання, прямо передбаченого чинним законодавством. Невиконання такого зобовязання не звільняє відповідачів від обовязку укласти договір про пайову участь, у тому числі при проведені реконструкції нерухомого майна. Такою відмовою відповідачів порушує права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі на розвиток створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. \~ \~ \~ \~Вирішуючи умови договору, відповідно до вимог ст..526, 627, 628, 630 ЦК України суд вважає: Згідно з ч. 9 ст. 40 Закону № 3038-УІ договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін. Невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором. Відповідно до ч. 5 ст. 40 цього Закону величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Згідно Порядку про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. п.п. 5.4._Порядку визначає механізм розрахунку величини пайової участі для замовників будівництва у разі ухилення від укладання договору, яким передбачено, що у разі якщо загальна кошторисна вартості будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості. Отже, відповідно до встановленого Порядком та Законом № 3038-УІ механізму нарахування розміру пайової участі, позивачем вірно проведено розрахунок розміру пайового внеску з урахуванням опосередкованої вартості спорудження будівлі, яка діяла на момент введення обєкта до експлуатації. Проте, п. 5.5. Порядку передбачає, що у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення обєкта в експлуатацію розмір пайової участі, розрахований у відповідності до п. 5.4. цього Порядку, збільшується на 10%. Згідно п. 2.1.2. проекту договору кошти пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова сплачуються єдиним платежем в повної сумі єдиним платежем або частинами протягом 10 банківських днів з дня укладання даного договору. Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Відповідно до п. 3.1. Типовою формою договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова пунктом 3.1. передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обовязків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25% від суми не перерахованих коштів у визначений термін. Замовник будівництва, який після розгляду проекту договору незгоден з якимись його частинами, направляє до [PERSON] протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які [PERSON] розглядає протягом двадцяти днів (п. 5.7. Порядку). Станом на цей час звернення щодо змін в істотні умови договору про пайову участь від відповідачів до позивача або [PERSON] міської ради не надходило. Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної в постанові від 22.03.2017 у справі № 3-1553гс16 (908/312/16) за змістом ст. 2, 10 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-УІ, ст. 4, 9 Закону України «Про архітектурну діяльності» № 687-ХІУ під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови. Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником. Саме на замовника покладено обовязок укладення договору про пайову участь та сплати відповідних коштів. Висновок судів про те, що реконструкція наявної будівлі без забудови нової земельної ділянки звільняє замовника від укладення договору про пайову участь, а також від перерахування коштів пайової участі, є помилковим. Аналогічна позиція щодо обовязковості укладення договору про пайову участь при проведенні реконструкції вже існуючого обєкта викладена Верховним Судом України у постановах від 25.05.2017 справа № 922/387/16 (3-187гс17) та від 12.07.2017 справа № 908/6328/15 (3-729гс17). Таким чином, вимоги позивача підлягають задоволенню.

Outcome: approved