Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-01 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, обгрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] і після його смерті відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частини житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . [INFO] померла її мати [PERSON] , якій теж належало Ѕ частина вказаного будинку, придбаного разом з батьком у шлюбі. Сестра позивача [PERSON] відмовилася від спадщини на користь позивача. Ще спадкоємцем після смерті батька була донька померлого [PERSON] і дружина [PERSON] . [INFO] померла її мати [PERSON] , якій теж належало Ѕ частина вказаного будинку, придбаного разом з батьком у шлюбі. Позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачеві було відмовлено у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на будинок. Позивач просить суд визнати за нею право власності на ј частину вказаного житлового будинку в порядку спадкування за закорном після смерті батька, а також 5/24 частини будинку в порядку спадкування за законом після смерті матері. До початку судового засідання позивачем завчасно була надана суду письмова заява, якою він просить розглянути справу без її участі. Позовні вимоги підтримує, надає згоду на заочний розгляд справи. Представник відповідача в судове засідання не з`явився по невідомим суду обставинам. Таким чином, суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Факт укладення шлюбу між батьками позивача [PERSON] та [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу. Шлюб укладено [INFO] року, шлюбне прізвище матері позивача - « [PERSON] ». Копією договору купівлі-продажу від 11 вересня 1963 року підтверджується факт того, що мати позивача [PERSON] , перебуваючи у шлюбі з [PERSON] , придбала у власність житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS]. Факт того, що позивач [PERSON] є рідною донькою [PERSON] і [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про народження позивача, а також копією свідоцтва про укладення шлюбу позивача з [PERSON] , а потім з [PERSON] і шлюбне прізвище позивача - « [PERSON] ». Згідно довідки виконкому Синельниківської міської ради від 17 липня 2018 року батько позивача [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , з 15 липня 2000 року по день смерті [INFO] . Разом з ним був зареєстрована [PERSON] з 08 жовтня 1999 року по день смерті [INFO] . Факт смерті батька позивача [PERSON] , яка сталася [INFO] року, підтверджується копією свідоцтва про смерть. Відповідно до ч.1 ст.22 діючого на час придбання житлового будинку Кодексу про шлюб та сім`ю України майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Так, як було вказано раніше, спірний житловий будинок був придбаний батьками позивача у шлюбі, у звязку з чим він вже вважається спільною сумісною власністю як батька, так і матері позивача. Згідно ч.1 ст.28 КпШС України в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними. Отже, оскільки частки в спірному будинку батьків позивача були рівними, то після смерті її батька [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частини вищезазначеного житлового будинку. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право подати нотаріусу заявуу про прийняття спадщини. У ч.2 ст.1274 ЦК України зазначено, що спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги. Як вбачається з копії спадкової справи після смерті [PERSON] , спадкоємцями після його смерті були його дружина [PERSON] , донька [PERSON] , донька [PERSON] і донька [PERSON] . Дружина померлого [PERSON] прийняла спадщину, оскільки проживала разом зі спадкодавцем на час його смерті. Позивач [PERSON] прийняла спадщину після смерті батька, оскільки своєчасно звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. [PERSON] відмовилася від спадщини на користь позивача - [PERSON] . [PERSON] прийняла спадщину після смерті батька, оскільки своєчасно звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Отже, кожному спадкоємцю після смерті [PERSON] , якому належало Ѕ частина будинку, належить по 1/8 частини спадкового майна, однак у зв`язку з відмовою [PERSON] від спадщини на користь [PERSON] , то відповідно [PERSON] належить ј частина спадкового майна, [PERSON] - 1/8 частина спадкового майна і [PERSON] - 1/8 частина спадкового майна. Факт смерті матері позивача [PERSON] , яка сталася [INFO] року, підтверджується копією свідоцтва про смерть. Як вбачається з копії спадкової справи після смерті [PERSON] , спадкоємцями після його смерті були її донька [PERSON] , донька [PERSON] і донька [PERSON] . Позивач [PERSON] прийняла спадщину після смерті матері, оскільки своєчасно звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. [PERSON] відмовилася від спадщини на користь позивача - [PERSON] . [PERSON] прийняла спадщину після смерті матері, оскільки своєчасно звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Однак копією заповіту підтверджується факт того, що 15 грудня 2015 року [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно заповіла [PERSON] . Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті і лише у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, право на спадкування мають спадкоємці за законом. Згідно ч.1 ст.1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Отже, після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частини спірного будинку, що їй належало на праві спільної ввласності, а також 1/8 частини будинку після смерті чоловіка [PERSON] , тобто усього 5/8 частини будинку. Однак на час смерті матері [PERSON] позивач була повнолітньою непрацездатною донькою, яка досягла пенсійного віку, тому згідно вимог ч.1 ст.1241 ЦК України успадкувала половину частки, яка належала б кожному зі спадкоємців у разі спадкування за законом. Крім того, на час смерті матері [PERSON] була повнолітньою непрацездатною донькою, яка досягла пенсійного віку, тому згідно вимог ч.1 ст.1241 ЦК України мала право успадкувати половину частки, яка належала б кожному зі спадкоємців у разі спадкування за законом, однак від цієї частки вона відмовилася на користь позивача [PERSON] Таким чином, розмір обов`язкової частки позивача [PERSON] після смерті матері [PERSON] складає 5/24. Таким чином, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved