Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-17 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом в якому просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю в один місяць для подання нею заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування\~позовної заяви\~зазначила,\~що [INFO] померла [PERSON] . На момент смерті вона проживала по [ADDRESS] разом зі своєю рідною сестрою [PERSON] . Так як, [PERSON] була її рідною сестрою та по день смерті [INFO] проживала разом з нею, тому фактично вступила у спадщину, але за життя не встигла оформити свої спадкові права. [INFO] померла [PERSON] та від її імені 26.01.2006 секретарем Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області посвідчений заповіт, яким вона заповіла [PERSON] земельну ділянку площею 6,14 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області, а їй все інше майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, а також все те, що буде належати їй на день смерті та на що за законом вона матиме право. Таким чином, після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме: на земельну частку пай, що знаходиться на території Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] № 0146977, зареєстрованого в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) по КСП «ім. Свердлова» на території Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області. Про те, що вона спадкоємиця всього іншого майна [PERSON] , вона дізналась в листопаді 2019 від свого сина [PERSON] , який знайшов серед паперів покійної [PERSON] сертифікат на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] № 0146977, виготовлений на ім`я [PERSON] . Звернувшись до державного нотаріуса Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 виконуючої обов`язки по наданню нотаріальних послуг населенню Олександрівського району Кіровоградської області Сибірцевої О.В. щодо оформлення спадщини, їй відмовлено у прийнятті спадщини у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). Зазначила, що шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин. Позивач та її представник у підготовче судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили їх задовольнити (а.с. 42-43, 78). Представник відповідача Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області у підготовче судове засідання не з?явився, надав клопотання про розгляд справи без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечив (а.с. 41, 77). Відповідач [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав у повному обсязі (а.с. 44). Згідно ч. 3 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийняті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Дослідивши матеріали позовної заяви, враховуючи клопотання відповідачів про те, що не заперечують проти задоволення вимог позивача, таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає за можливе розглянути дану цивільну справу у підготовчому судовому засіданні, за наслідками чого винести рішення про задоволення позовних вимог позивача. У підготовчому судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , яка була сестрою [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 5, 21 зворотній бік). Згідно довідки, виданої Родниківською сільською радою Олександрівського району Кіровоградської області від 15.01.2020 № 15, [PERSON] проживала за адресою: [ADDRESS] , з 12.07.1978 по день смерті [INFO] , разом зі своєю сестрою [PERSON] , яка проживала з 12.12.1980 по день смерті [INFO] (а.с. 14). Згідно сертифікату на право на земельну частку (пай) серія [NUMBER] 0146977 [PERSON] належить право на земельну частку (пай), яка перебуває у колективній власності КСП «ім. Свердлова» розміром 7,66 га, яка розташована на території Родниківської сільської ради Олександрівського району (а.с. 7). Згідно довідки виданої Родниківською сільською радою Олександрівського району Кіровоградської області від 11.02.2020 № 69 за [PERSON] рахується земельна ділянка № [NUMBER] розміром 6,14 га, згідно схеми поділу земель колективної власності на земельні частки (паї) (а.с. 15). Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), інформація про складання [PERSON] заповіту відсутня (а.с. 8-9). Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) встановлено,\~що інформація\~про заведення\~спадкової справи\~після смерті\~ [PERSON] \~відсутня (а.с. 10). Згідно довідки № 4 від 08.01.2020 та виписок з погосподарських книг за 1950-2010 Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області, [PERSON] була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] разом з її сестрою [PERSON] , яка здійснила поховання (а.с. 16-17). З вищевикладеного вбачається, що після смерті [PERSON] її спадкоємцем за законом є [PERSON] . Згідно заповіту посвідченого секретарем Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області від 26.01.2006 [PERSON] , заповіла належну їй земельну ділянку розміром 6,14 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області [PERSON] , а все інше її майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що мені буде належати на день її смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла [PERSON] (а.с. 6). Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), посвідчено заповіт [PERSON] (а.с. 12-13). Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) після смерті [PERSON] заведено спадкову справу № 152/2010 (а.с. 11). Згідно матеріалів спадкової справи № 152/2010, до нотаріуса з заявою звернувся [PERSON] про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та отримав свідоцтво про прийняття спадщини за заповітом посвідченим Родниківською сільською радою за № 1 від 26.01.2006 після смерті [PERSON] (а.с. 59-76). З вищевикладеного вбачається, що після смерті [PERSON] її спадкоємцем за заповітом є також позивач [PERSON] . \~ \~ \~ Листом державного нотаріуса Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 виконуючої обов`язки по наданню нотаріальних послуг населенню Олександрівського району Кіровоградської області Сибірцевою О.В. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з чим їй необхідно звернутися до суду для встановлення додаткового строку для подачі заяви для прийняття спадщини (а.с. 18). Згідно зі ст. 1233 Цивільного кодексу (далі ЦК) України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. У постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17 висловлено правову позицію стосовно того, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. У позовній заяві позивач зазначає, що про існування сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] 0146977, зареєстрованого в книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) по КСП «ім. Сверлова» на території Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області на ім`я [PERSON] стало відомо лише у листопаді 2019, після того як даний документ знайшов син [PERSON] , тобто після спливу шестимісячного строку встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, судом встановлено, що позивач у встановлений строк до нотаріуса з питанням прийняття спадщини не звернулася, оскільки вона не проживала з померлою на час відкриття спадщини та не була обізнана про наявність сертифікату на право на земельну частку (пай), тобто про існування складеного у тому числі і на неї заповіту їй було відомо, проте не було відомо про наявність, крім земельної ділянки, яку успадкував її син, іншого майно, належного спадкодавцю. Враховуючи викладене та з огляду на те, що відповідачі визнали позов, судом не виявлено обставин, що суперечать закону або порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved