Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-01 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом в якому просить (після уточнень) виділити їй у власність частину будинку, як співвласнику [ADDRESS] , згідно варіанту [ADDRESS] у відповідності з висновком експерта. В обґрунтування позовної заяви зазначила, що 09.06.2001 між нею та відповідачем зареєстровано шлюб, під час перебування у якому придбано житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться по [ADDRESS] , який згідно договору дарування належить їй та відповідачу. Рішенням Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 16.08.2011 шлюб між нею та відповідачем розірвано, проте угоди про поділ майна ними не досягнуто. Після розірвання шлюбу продовжує разом з сином проживати у вказаному житловому будинку. Так як, відповідач добровільно не бажає виділити їй Ѕ частину житлового будинку, який є їхньою спільною сумісною власністю, змушена звернутись до суду за захистом своїх порушених прав. Ухвалою судді Отян О.В. від 30.11.2018 відкрито провадження у справі та призначено до підготовчого судового засідання в порядку загального позовного провадження (а.с. 20-21). Рішенням Вищої ради правосуддя від 26.12.2018 суддю [PERSON] В. звільнено з посади судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області у зв`язку з поданням заяви про відставку (а.с. 36). Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.01.2019, справу передано судді Мирошниченку Д.В. (а.с. 38). Ухвалою судді від 04.01.2019 справу прийнято до провадження в порядку загального позовного провадження зі стадії початку підготовчого засідання (а.с. 39). Ухвалою суду від 15.05.2019 призначено судову будівельно-технічну експертизу, а провадження у справі зупинено до отримання результатів експертизи (а.с. 88-89). У зв`язку з отриманням результатів експертизи, ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 27.02.2020 поновлено провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с. 130-131). Ухвалою від 28.05.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті відкритому судовому засіданні (а.с. 164-165). У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала та пояснила, що після розірвання шлюбу бажала дійти мирної згоди з відповідачем щодо розподілу майна, проте відповідач відмовився. Бажає здійснити поділ майна у тому вигляді, який запропоновано у висновку експерта за варіантом № 1. Представник позивача - адвокат Черкас Ю.П. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав зазначених у позовній заяві, зазначив що відповідач після розірвання шлюбу бажала дійти згоди з відповідачем щодо мирного розподілу майна, проте відповідач уникав вирішення вказаного питання. Просив здійснити поділ майна за варіантом № 1 зазначеному у висновку експерта та повідомив, що у разі задоволення такого варіанту поділу, позивач відмовляється від усіх процесуальних витрат у справі. Представник відповідача адвокат Сімукова Т.С. у судовому засідання позовні вимоги визнала та погодилася із запропонованим позивачем варіантом розподілу будинку під № 1. Заслухавши пояснення позивача, її представника та представника відповідача, дослідивши та проаналізувавши письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 09.06.2001 відділом реєстрації актів цивільного стану Олександрівського районного управління юстиції між позивачем та відповідачем зареєстровано шлюб, який рішенням Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 16.08.2011 розірвано (а.с. 6, 8). Під час перебування у зареєстрованому шлюбі, згідно договору дарування посвідченого приватним нотаріусом Олександрівського районного нотаріального округу 31.07.2020 та зареєстрованого в реєстрі за № 1723, сторонам подаровано житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться у [ADDRESS] . Право власності на вказаний об`єкт нерухомості зареєстровано за сторонами 01.08.2002, що підтверджується архівною довідкою Обласного комунального підприємства «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 09.11.2018 № 1335 (а.с. 5, 40). У відповідності до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 60 СК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Згідно ч. 1 ст. 69 СК України, дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. Частиною 1 ст. 70 СК України, передбачено, що у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Згідно ч. 1 ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Частинами 1, 3 ст. 368 ЦК України, передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ч.ч. 1-3 ст. 370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 цього Кодексу. У відповідності до ч.ч. 1, 3 ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Частиною 1 ст. 183 ЦК України, передбачено, що подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення. Згідно роз`яснень, викладених у п.п. «а» п. 12, п. 14 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» та п.п. 6, 7 постанови Пленуму Верховного Суду від 04.10.1991 № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок» про те, що при поділі будинку в натурі, що є спільною частковою власністю, суди повинні мати на увазі, що це можливо, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом або за технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири, які відповідають розміру їх часток у приватній власності. За результатами проведеної будівельно-технічної, земельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи від 27.12.2020 № 2228/2229/5280-5283/19-27 встановлено, що ринкова вартість домоволодіння по [ADDRESS] на дату проведення експертизи складає 159577,00 грн. Згідно варіанту № 1 поділу в натурі житлового будинку літ. «А» з прибудовою літ. «а» та господарських будівель та споруд, розташованих за вказаною адресою з відступом від ідеальних часток співвласників, частки співвласників складають 11/20 та 9/20, відповідно ринкова вартість після розподілу складає: Співвласника № 1 з часткою 11/20 87767,00 грн., а Співвласника № [ADDRESS] з часткою [ADDRESS] 71810,00 грн. Згідно варіанту № 2 згідно ідеальних часток співвласників, частки співвласників складають по Ѕ кожному, відповідно ринкова вартість після розподілу складає: Співвласника № 1 з часткою Ѕ - 79788,50 грн., а Співвласника № 2 з часткою Ѕ - 79788,50 грн. Також експерт дійшов висновку що є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва розділити об`єкт нерухомого майна відповідно до ідеальних часток співвласників по Ѕ кожному та з відступом від ідеальних часток 11/20 та 9/20 (а.с. 100-128). Суд, з огляду на уточнення позовної заяви та приймаючи до уваги визнання стороною відповідача позовних вимог, вважає варіант № 1 порядку користування земельною ділянкою відповідно до ідеальних часток співвласників та з урахуванням поділу житлового будинку та господарських будівель та споруд, складеного відповідно до висновку експерта від 27.12.2019 № 2228/2229/5280-5283/19-27 за результатами проведення будівельно-технічної, земельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи таким, що найбільше відповідає інтересам сторін. При визначенні варіанту порядку користування земельною ділянкою та поділу житлового будинку і споруд, суд керується висновком будівельно-технічної, земельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи, оскільки він ґрунтується на технічному огляді домоволодіння, проведенні необхідних розрахунків, на підставі технічної документації на домоволодіння, спеціальної літератури та нормативних актів та з урахуванням вартості. Оскільки, в ході судового розгляду встановлена можливість виділу майна позивачу, відповідно до розміру її частки в окремий об`єкт нерухомості, а виділ такого майна не перешкоджає іншому співвласнику користуватися належним йому майном, тому суд вбачає підстави для задоволення даної позовної вимоги. Поділ здійснюється без сплати грошової компенсації на користь [PERSON] , котрому виділяється частина, яка має незначне відхилення від ідеальної частки в меншу сторону, так як позивач в судовому засіданні відмовилася від частини позовних вимог щодо стягнення з відповідача витрат на проведення експертизи, виготовлення технічного паспорта на будинок та стягнення з відповідача судового збору та інших процесуальних витрат, а сторона відповідача не заперечила щодо саме такого варіанту поділу, та не вимагала стягнення компенсації з відповідача. У відповідності до ст. 141 ЦПК України з позивача на користь держави необхідно стягнути недоплачений судовий збір при звернення з позовом до суду, враховуючи вищезазначений висновок експерта щодо ринкової вартості будинку.

Outcome: approved