Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-29 00:00:00

Позивач звернулася до суду з даним позовом, вказуючи, що [INFO] померла її баба - [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 5,8304 га, що розташована на території Дворищенської сільської ради Хорошівського району Житомирської області. [PERSON] є спадкоємцем майна по заповіту. Позивач 22.04.2021 року зверталася до приватного нотаріуса Хорошівського районного нотаріального округу Толстіхіної Н.Д. для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, на що отримала відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк, встановлений ст.1270 ЦК України. Вона вважає, що пропустила вказаний строк з поважної причини, оскільки не була обізнаною про необхідність звертатися до нотаріальної контори для оформлення спадщини, оскільки спадкодавець за життя все майно заповідала їй. Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в один місяць, після набрання рішенням законної сили. В підготовче судове засідання позивач не з`явилася, в позовній заяві просить справу розглянути без її участі. Представник відповідача Хорошівської селищної ради в судове засідання не з`явився, селищний голова подав до суду заяву про проведення судового засідання за відсутності представника селищної ради, зазначив що позовні вимоги визнає в повному обсязі. Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу. Відповідно до ст.206 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] підтверджується, що [PERSON] померла [INFO] . Із копії заповіту від 06.02.1998 року посвідченого секретарем Дворищенської сільської ради, [PERSON] все своє майно належне їй на день смерті заповідала [PERSON] . Відповідно до копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №112016 [PERSON] , яка померла [INFO] належить земельна ділянка площею 5,8304 га, що знаходиться на території Дворищенської сільської ради Хорошівського району Житомирської області. Із довідки Хорошівської селищної ради №599 від 09.08.2019 року слідує, що [PERSON] , яка померла [INFO] , на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею на день її смерті та за вказаною адресою на протязі шести місяців після смерті був зареєстрований та проживав [PERSON] . Відповідно до відповіді приватного нотаріуса Хорошівського районного нотаріального округу Толстіхіної Н.Д. №197 від 22.04.2021 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , оскільки нею не було подано заяви про прийняття спадщини згідно ст.1268 ЦК України, а тому [PERSON] рекомендовано звернутись з позовом до суду. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №64473400 від 22.04.2021 року після смерті [PERSON] спадкова справа на її майно не заводилась. За змістом позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки не була обізнаною про необхідність звертатися до нотаріальної контори для оформлення спадщини, оскільки спадкодавець за життя все майно заповідала їй. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що після смерті [PERSON] спадкоємцем за заповітом є [PERSON] , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач з поважної причини вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини, відповідач позов визнає, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved