Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-31 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] міської ради Кіровоградської області та просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої 14 вересня 2015 року [PERSON]. Посилається на те, що вона є спадкоємцем за законом померлої [PERSON], яка була її матірю. Заяву про прийняття спадщини у строки, передбачені ст. 1270 ЦК України, до нотаріальної контори не подала, оскільки відразу після поховання матері виїхала на заробітки в інше місто і вважала, що квартира матері перейде їй у спадок, оскільки інших спадкоємців вона не мала, а позивач фактично проживала разом з матірю до її смерті без реєстрації. В судове засідання позивач не зявилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала в повному обсязі. (а.с. 29) \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] міської ради [PERSON] на розгляд справи не зявився, подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника відповідача, проти задоволення позовних вимог не заперечував. (а.с. 36) Вивчивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Копією свідоцтва про смерть серії І-ОЛ № 256155, виданого повторно 20 березня 2018 року, [PERSON] міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області підтверджується, що [PERSON] померла 12 вересня 2015 року. (а.с. 4) Позивач є спадкоємцем померлої за законом, як її донька. Так, з копій свідоцтва про народження серії І-ОЛ № 219316, виданого повторно 20 березня 2018 року, [PERSON] міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 00019792874 від 20 березня 2018 року, свідоцтва про шлюб серії І-ОЛ № 074943, виданого 12 квітня 2014 року, Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту [PERSON] реєстраційної служби [PERSON] міськрайонного управління юстиції у Кіровоградській області, вбачається, що [PERSON] (дівоче прізвище Сторчова) С.В. є донькою [PERSON] (дошлюбне прізвище Сторчева) Г.М. (а.с. 5, 6, 9). Ч. 1 ст. 1270 ЦК України визначений строк у шість місяців з часу відкриття спадщини для її прийняття. Згідно довідки [PERSON] міської державної нотаріальної контори за вих. № 638/02-14 від 11 травня 2018 року та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 51860426 від 10 травня 2018 року, після смерті [PERSON], яка померла 14 вересня 2015 року, спадкова справа зареєстрована не була. (а.с. 32, 33) 21 березня 2018 року позивач звернулася до приватного нотаріуса [PERSON] міського нотаріального округу [PERSON] з заявою про надання розяснення щодо можливості одержання нею свідоцтва про право на спадщину. За результатами розгляду вказаної заяви приватним нотаріусом [PERSON] міського нотаріального округу [PERSON] 21 березня 2018 року листом за вих. № 52/01-16 розяснено позивачу її право на звернення до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с. 12, 13) Вказаним підтверджується, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини повинні ураховуватися при наявності інших спадкоємців та спору між ними. До цього зводяться і норми ч. 2 ст. 1272 ЦК України, якою передбачено, що спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини може подати заяву про її прийняття нотаріусу за місцем відкриття спадщини за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину (тобто, за відсутності рішення суду про встановлення додаткового строку) Як роз'яснено Верховним Судом України у п. 26 постанови Пленуму від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають Оскільки спадкова справа після смерті [PERSON] зареєстрована не була, більше ніхто не звертався з заявами про прийняття спадщини, спадщина ніким не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може. З огляду на викладене, суд прийшов до висновку, що позивач має право на звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки є спадкоємцем померлої [PERSON], причину пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини суд визнає поважною, а тому позов слід задовольнити. На підставі викладеного та

Outcome: approved