Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-24 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила визначити, що частка, померлого [INFO] [PERSON], в праві спільної сумісної власності на квартиру загальною площею 41,5 кв.м., яка знаходиться за адресою: [ADDRESS], становила 1/3; визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на 1/3 частку квартири, загальною площею 41,5 кв.м., що складається з 2 кімнат житловою площею 23,1 кв.м.,у тому числі: 1-а кімната - 10,4 кв.м., 2-а кімната - 12,7 кв.м., кухні площею - 6,2 кв.м., вбиральні(сполученої) - 1,1кв.м., ванної кімнати площею 1,9 кв.м., коридору - 8,1кв.м., вбудованої шафи - 1,1кв.м, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS], після смерті [PERSON], померлого [INFO]В обґрунтування позовних вимог зазначає, що їй, разом з її батьками - [PERSON], [PERSON] належала на праві приватної спільної сумісної власності квартира [ADDRESS]. [INFO] її батько - [PERSON] помер. Після його смерті відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири [ADDRESS]. У встановлений законом строк, позивач звернулася до Новомосковської районної державної нотаріальної контори Дніпропетровської області з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька. Інший спадкоємець за законом - [PERSON] звернулася з заявою про відмову у прийнятті спадщини на користь позивача. 27 листопада 2015 року позивач звернулася до Новомосковської районної державної нотаріальної контори Дніпропетровської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, однак позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальних дій та запропоновано для визначення частки померлого спадкодавця в зазначеній квартирі звернутися до суду. В судове засідання позивач не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Відповідач, треті особи в судове засідання не з'явилися, згідно заяв, отриманих судом, просили розглядати справу за їх відсутності. В зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до переконання, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до свідоцтва на право власності на житло від 13 березня 2007 року [NUMBER], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] передано в приватну спільну сумісну власність квартиру [ADDRESS] /а.с.17/. [INFO] помер [PERSON] /а.с.6/ - батько позивача /а.с.13/. У відповідності до отриманої судом копії спадкової справи після смерті [PERSON], 01 квітня 2015 року позивач в установлений законом строк звернулася до Новомосковської районної державної нотаріальної контори Дніпропетровської області з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] /а.с.35/. [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини після смерті чоловіка - [PERSON] на користь доньки - [PERSON] /а.с.35/. 27 листопада 2015 року позивач звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] /а.с.37/. Листом Новомосковської районної державної нотаріальної контори Дніпропетровської області від 27 листопада 2015 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] через те, що за життя між співвласниками спадкового майна договір про поділ нерухомого майна, яке знаходиться у спільній сумісній власності укладений не був і визначити частку померлого у праві спільної сумісної власності не можливо /а.с.39/. Вирішуючи по суті позовні вимоги, суд виходить з наступного. У відповідності до ч.2 ст. 370 та ч.2 ст. 372 ЦК України, в разі виділення частки чи поділу майна, що знаходиться в спільній сумісній власності, частки вважаються рівними, якщо інше не встановлене договором. Судом не встановлено наявності договору між співвласниками щодо визначення часток у спільному сумісному майні, а тому суд приходить до переконання, що їх частки є рівними - по 1/3 частині кожному. У відповідності до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, не заборонених законом. Згідно зі ст. 346 ЦК України, право власності припиняється у разі смерті власника. На підставі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 2 статті 1223 ЦК України передбачено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Ст.1258 ЦК України встановлює, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування, зокрема, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги. Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У відповідності до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно зі ст.1274 ЦК України, спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги. Враховуючи підтвердження матеріалами справи право спільної сумісної власності спадкодавця на предмет позову, відмову спадкоємця першої черги на користь позивача, те, що позивач, як спадкоємець першої черги, є спадкоємцем померлого в частині спадкового майна іншого спадкоємця першої черги, яка відмовилась від прийняття спадщини і інших спадкоємців першої черги або таких, що мають право на обов'язкову частку у спадщині, заповіту спадкодавця судом не встановлено, а також те, що відмова у видачі свідоцтва про право на спадщину обумовлена тим, що частка спадкодавця у спільному сумісному майні не визначена, а в судовому засіданні визначенні частки власників спільної сумісної власності - позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved