Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-21 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON], де третя особа Департамент адміністративним послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зняття з реєстраційного обліку, посилаючись на те, що відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 27 жовтня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстрованого в реєстрі під № 2757, [PERSON] є власником квартири № 2 в будинку № 6 а по вулиці Полонської-Василенко (колишня вулиця Желваковського) в м. Дніпро. Разом з нею в спірній квартирі зареєстровані її донька [PERSON] та відповідач по справі - [PERSON], який є родичом колишнього власника квартири [PERSON]. Відповідач [PERSON] в квартирі № 2 будинку № 6 а по вулиці Полонської-Василенко (колишня вулиця Желваковського) в м. Дніпро не проживає, не користується нею, не несе витрат на її утримання, тому позивач звернулася до суду та просила визнати [PERSON], [INFO], таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою № 2 в будинку № 6 а по вулиці Полонської-Василенко (колишня вулиця Желваковського) в м. Дніпро. В судове засідання представник позивача не зявився, надав заяву про слухання справи у його відсутність, на задоволенні позову наполягав. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення); за ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвали заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідач у судове засідання не зявився, про місце, дату та час судового розгляду справи був сповіщений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, не скористався правом надання відзиву на позов, у звязку з чим суд за згодою позивача вирішує справу у порядку заочного розгляду на підставі наявних у справі доказів. Представник третьої особи - Департаменту адміністративним послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради у судове засідання не зявився, про слухання справи повідомлений належним чином, суду надано заяву про слухання справи у їх відсутність. 15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017, котрим ЦПК України викладено в новій редакції. У відповідності до п.п. 9 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції справи в судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Таким чином, подальший розгляд цієї справи відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Статтею 41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його прав, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст.16,386,391 ЦК України. Обєктом власності особи може бути, зокрема, житло житловий будинок, садиба, квартира (ст.ст.379,382 ЦК України). Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом. Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 27 жовтня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстрованого в реєстрі під № 2757 [PERSON] є власником квартири № 2 в будинку № 6 а по вулиці Полонської-Василенко (колишня вулиця Желваковського) в м.Дніпро. В квартирі № 2 будинку № 6 а по вулиці Полонської-Василенко (колишня вулиця Желваковського) в м. Дніпро зареєстровані позивач [PERSON], її донька [PERSON] та відповідач по справі - [PERSON], що підтверджується довідкою ЖБК-291 №87 від 01.11.2017 (а.с.10). Відповідач [PERSON] залишається зареєстрованим в квартири № 2 будинку № 6 а по вулиці Полонської-Василенко (колишня вулиця Желваковського) в м. Дніпро, однак в квартирі не мешкає без поважних причин, особистих речей в квартирі не має, оплату комунальних послуг не здійснює, що підтверджується наданими доказами. Відповідно до ч.1 ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. З огляду на наведене, суд вважає, що позовні вимоги позивача обґрунтовані і підлягають задоволенню, оскільки [PERSON] втратив право користування спірним житлом, що є підставою для зняття останнього з реєстраційного обліку. Вирішуючи відповідно до вимог ст.141 ЦПК України питання розподілу судових витрат, з урахуванням результату розгляду справи, з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 640,00 грн.

Outcome: approved