Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-21 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до Самійлівської сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані наступним: [INFO] помер рідний брат позивачки, [PERSON] . Серед спадкоємців, які залишилися на даний час, є тільки позивач. До складу спадкового майна входить право на земельну ділянку площею 9,25 гектари, яка належала братові на праві власності, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю [NUMBER] . З метою прийняття спадщини позивач почала збирати необхідні документи для нотаріального її оформлення. Внаслідок того, що вони проживали за різними адресами, позивач багато витратила часу на пошук документів. Вона планувала звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини найближчим часом після смерті, але у зв`язку із народженням у неї дитини, вона постійно займалася її доглядом і в результаті цього пропустила цей строк. Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, тому просить суд визначити їй, [PERSON] , [INFO] , уродженці с.Самійлівка, Верхньорогачицького району Херсонської області, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. 21.06.2019 року по даній справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 22.07.2019 року. В підготовче судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, подала заяву (а.с. 18), якою просив справу розглянути за його відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила суд задовольнити їх в повному обсязі. Не заперечувала проти ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні у разі визнання позову відповідачем. Представник відповідача Самійлівської сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області Грицаєнко С.В. в підготовче судове засідання не з`явилася, але подала заяву (а.с. 17), якою просила справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі та не заперечувала проти ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні. Судом встановлено, що сторонам зрозумілі наслідки визнання позову відповідачем, а також встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Згідно ч.1.4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно ч.ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.ст. 206, 207 ЦПК України. З огляду на ті обставини, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає доцільним ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні. Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, суд вважає за можливе судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши матеріали даної справи, приймаючи до уваги позиції сторін, суд приходить до висновку, що існують всі підстави для задоволення даного позову з огляду на наступне. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 4). Факт родинних стосунків позивача з померлим підтверджується копіями свідоцтв про їх народження та свідоцтва про шлюб позивача (а.а.с. 3,5,6). Серед спадкоємців, які залишилися на даний час, є тільки позивач, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 14.06.2019 № 206/02 (а.с. 9). До складу спадкового майна входить право на земельну ділянку площею 9,25 гектари, яка належала братові позивача на праві власності, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю [NUMBER] (а.с. 10). Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Судом встановлено, щопозивач пропустила строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки втратила багато часу на пошук документів, а також в зв`язку з народженням у неї дитини, яка потребувала постійного догляду. Факт народження дитини підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 7). Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини строком на два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Відповідно до ч.1 ст.142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічне положення щодо повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, також передбачено ч.3 ст.7 Закону України «Про судовий збір» Оскільки представник відповідача визнав позов до початку розгляду справи по суті, то відповідно позивачу слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а саме - 352,40 грн.. На підставі викладеного, ст.ст. 1220, 1233, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» і

Outcome: approved