Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-16 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] про поділ домоволодіння та визначення порядку користування земельною ділянкою, Позовні вимоги обґрунтувала тим, що вона є власником 47/100 частин домоволодіння [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 12.08.2014 року приватним нотаріусом Чаплинського районного нотаріального округу Херсонської області Ткаченко С.А. Відповідач [PERSON] є власником 53/100 частини вищевказаного домоволодіння з відповідною частиною господарських та побутових будівель та споруд. В цілому домоволодіння складається житлового будинку літ. «Д» загальною площею 89,0 кв.м., житлова 56,8кв.м., прибудови літ «Д», сараю літ. «Ж», навісу літ. «К», туалету літ. «И», хвіртки №1, огорожі №2,3, воріт №4 та розташований на земельній ділянці площею 584,00 кв.м. Реальний розподіл між співвласниками домоволодіння та земельної ділянки не проводився. В даний час виникла необхідність реально виділити належну їй частку в домоволодінні та визначити порядок користування земельною ділянкою. Добровільно вирішити дане питання з відповідачем неможливо. З урахування уточнених в ході судового розгляду справи позовних вимог позивач просила поділити житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] , згідно першого варіанту висновку експерта №65 судової будівельно-технічної експертизи від 24.09.2019 року, виділивши їй у власність у житловому будинку літ «Д,д» житлову кімнату 3-4, площею 9,6 кв.м., житлову кімнату 3-3 площею 10,1 кв.м., кухню 3-2 площею 14,3 кв.м., санвузол 3-1 площею 3,4 кв.м., вбиральню літ «И», навіс літ «К, ворота №2, огорожу №3, що становить 50/100 частин у домоволодінні», визначити порядок користування земельною ділянкою згідно другого варіанту висновку експерта №65 судової будівельно-технічної експертизи від 24.09.2019 року, виділивши [PERSON] у користування окрему земельну ділянку площею 462 кв.м., стягну з відповідача на її користь судові витрати. Ухвалою суду від 01.11.2018 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 13.07.2020 року провадження у справі в частині позовних вимог\~ [PERSON] до [PERSON] про визначення порядку користування земельною ділянкою закрито на підставі 4 ч. 1\~ст. 255 ЦПК України. В судове засідання позивач не з`явилася, надала заяву про розгляд справиу її відсутність, позовні вимоги підтримала просила суд їх задовольнити, на стягненні судових витрат з відповідача не наполягала, просила суд віднести їх за її рахунок. Відповідач в судове засідання не з`явився, надав повноваження представнику. Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнала, просила суд розподілити житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами , розташований за адресою: [ADDRESS] згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №65 від 24.09.2019 року, від отримання компенсації за зменшення частки на 3/100 частини, що становить 8 857,00 грн. відмовилась. Враховуючи подані заяви та належне повідомлення учасників справи про дату, час і місце судового засідання суд, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. За змістом статей 316,317 ЦК України право власності це право особи, володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, незалежно від волі інших осіб, але в межах, передбачених законом. Відповідно до ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їх спільною згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що [PERSON] є власником 47/100 частин домоволодіння [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 12.08.2014 року приватним нотаріусом Чаплинського районного нотаріального округу Херсонської області Ткаченко С.А. Відповідач [PERSON] є власником 53/100 частини вищевказаного домоволодіння з відповідною частиною господарських та побутових будівель та споруд. В цілому домоволодіння складається житлового будинку літ. «Д» загальною площею 89,0 кв.м., житлова 56,8 кв.м., прибудови літ «Д», сараю літ. «Ж», навісу літ. «К», туалету літ. «И», хвіртки №1, огорожі №2,3, воріт №4 та розташований на земельній ділянці площею 584,00 кв.м. Відповідно до ч.1ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. На відміну від виділу, за якого право власності припиняється лише для того співвласника, частка якого виділяється із спільної власності у разі поділу (ст. 367ЦК України) спільна часткова власність припиняється для всіх її учасників. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку встановленому статтею 364 ЦК України. Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу. Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток жилих будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією. Згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси. Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Верховний Суд України у постанові від 03 квітня 2013 року в справі № 6-12цс13 дійшов висновок, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній сумісній(частковій) власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). Крім того, Верховний Суд України у постанові від 16 листопада 2016 року справі № 6-1443цс16 дійшов висновку, що «виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно». Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 65 від 24.09.2019 року на розгляд суду пропонується один технічно можливий варіант поділу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] з урахуванням конструктивного розподілу будівлі житлового будинку з відхиленням від розміру часток в праві власності на домоволодіння, згідно якого [PERSON] пропонується до виділу частина житлового будинку літера «Д,д» в складі приміщень: житлова кімната 3-4, площею 9,6 кв.м., житлова кімната 3-3 площею 10,1 кв.м., кухня 3-2 площею 14,3 кв.м., санвузол 3-1 площею 3,4 кв.м., та господарські будівлі та споруди: вбиральню літ «И», навіс літ «К», ворота №2, огорожа №3, що становить 50/100 частин у домоволодінні; [PERSON] пропонується до виділу частина житлового будинку літера «Д,д» в складі приміщень: житлова кімната 2-2, площею 12,3 кв.м., житлова кімната 2-3 площею 9,0 кв.м., житлова кімната 2-4, площею 15,8 кв.м., прибудова І, площею 9,0 кв.м., прибудова ІІ, площею 3,2 кв.м. та господарські будівлі та споруди: хвіртка №1, що становить 50/100 частин у домоволодінні; горище ділиться по лінії розподілу житлового будинку, огорожа розділена як річ. За ч.3 ст.364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. В ході судового розгляду справи сторони дійшли згоди щодо виділу житлового будинку. [PERSON] відмовився від отримання компенсації за перевищення частки у праві власності [PERSON] . З врахуванням закріплених в п.6 ст.3 ЦК України засад справедливості, добросовісності та розумності, що спонукають суд до врахування при вирішенні спору інтересів обох сторін, суд вважає можливим здійснити поділ домоволодіння [ADDRESS] відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 65 від 24.09.2019 року. На підставі викладеного, ст. 317-319, 358,364,365 ЦК України,

Outcome: approved