Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-15 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, Державного підприємства «СЕТАМ», третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ВАТ «Державний ощадний банк України» в особі філії Чернівецького обласного управління, про визнання права власності на спадкове майно, визнання недійсним електронних торгів та витребування майна з чужого незаконного володіння. Вказувала, що вона є дочкою [PERSON] та [PERSON], сестрою [PERSON], та до 06.07.1999 року була зареєстрована за адресою: [ADDRESS]. Даний будинок є їх батьківською хатою. Вона є тим спадкоємцем, який фактично прийняв спадщину. Після смерті батька [PERSON] ([INFO]) вона ще певний час жила в батьківській хаті, та доглядала за господарством, підтримуючи ще й молодшого брата [PERSON], розуміючи, що вона є співвласником батьківської хати Після смерті батька [PERSON] залишилось спадкове майно - будинковолодіння за адресою: [ADDRESS]. Враховуючи той факт, що [PERSON] на час відкриття спадщини та впродовж двох років після цього проживала в даному будинку, вона в силу вимог ст.ст.548, 549 ЦКУ (1963 року) та п.113 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом МЮУ №18/5 від 18.06.1994 року, набула прав на спадкове майно. В 2016 році вона дізналась про судову справу щодо визнання права власності на батьківську хату за її братом [PERSON], фактично в порядку спадкування, коли під час прибирання в будинку знайшла документи з банку, з яких випливало, що її батьківська хата заставлена братом як предмет іпотеки в банку. Рішенням Апеляційного суду Чернівецької області від 27.12.2016 року було задоволено її апеляційну скаргу, рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.07.2004 року по справі №2-2557/2004 скасовано, в позові [PERSON] відмовлено. Також рішенням Апеляційного суду Чернівецької області від 21.02.2017 року було скасовано рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 04.12.2007 року по справі № 2-3656/07, в позові [PERSON] відмовлено. Після скасування вищевказаних рішень вона звернулась в Першу Чернівецьку державну нотаріальну контору із заявою про видачу Свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок [ADDRESS], загальною площею 243,1 кв.м. та земельну ділянку під будинком площею 0,06 га. В процесі збору необхідних для видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом документів їй стало відомо про те, що на даний час належне їй спадкове майно, в силу вимог ст.ст.548, 549 ЦКУ (1963 року та п.113 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусам України, затвердженої наказом МЮУ №18/5 від 18.06.1994 року зареєстровано на праві власності за іншою особою - відповідачем [PERSON] на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів [NUMBER], видане 29.09.2016 року, та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів [NUMBER], видане 29.09.2016 року. В результаті протиправних дій іншого спадкоємця [PERSON] спрямованих на заволодіння всім спадковим майном, порушуючи її право на спадщину та рівність часток у спадковому майні спадкоємців за законом, спадкове майно - житловий будинок за адресою: [ADDRESS], загальною площею 243,1 кв.м., житловою площею 160,4 кв.м., було реалізовано на електронних торгах 08.06.2016 року. Вважає, що електронні торги від 08.06.2016 року були проведенні з грубим порушенням її прав як спадкоємця, який прийняв спадщину - житловий будинок за адресою: [ADDRESS], загальною площею 243,1 кв.м., житловою площею 160,4 кв.м., і вона належна їй з часу відкриття спадщини, тобто з [INFO]. Належне їй спадкове майно - житловий будинок за адресою: [ADDRESS], загальною площею 243,1 кв.м.. житловою площею 160,4 кв.м., вибуло з її володіння без її волі, за рахунок протиправних дій іншого спадкоємця [PERSON] Таким чином, вважає, що у неї є достатні правові підстави для витребування майна з чужого незаконного володіння [PERSON]. В зв'язку з викладеним просить: 1) Визнати за [PERSON], [INFO], ІПН [NUMBER], паспорт серія [NUMBER], виданий Ленінським РВ УМВС України в Чернівецькій області 15.01.1999 року, проживаючою за адресою: [ADDRESS], право власності на 1/2 частку спадкового майна, а саме: житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. 2) Визнати недійсними електронні торги від 08.06.2016 року з реалізації житлового будинку за адресою: [ADDRESS], загальною площею 243,1 кв.м., житловою площею 160,4 кв.м. та земельної ділянки під ним, протокол проведення електронних торгів №173479 від 08.06.2016 року, Акт про проведенні електронні торги від 02.07.2016 року, Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів [NUMBER] видане приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Пентелюк Т.Л. від 29.09.2016 року, Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів [NUMBER], видане приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Пентелюк Т.Л. від 29.09.2016 року, та виключити із Реєстру прав власності на нерухоме майно записи №16656214 та №16655751 від 29.09.2016 року. 3) Витребувати з незаконного володіння [PERSON], ІПН [NUMBER], паспорт серія [NUMBER], виданий Ленінським РВ УМВС України в Чернівецькій області 29.08.2001 року, проживаючого за адресою [ADDRESS], та передати власникові [PERSON], [INFO], ІПН [NUMBER], паспорт серія [NUMBER], виданий Ленінським РВ УМВС України в Чернівецькій області 15.01.1999 року, проживаючої за адресою: [ADDRESS] житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. 4) Стягнути з відповідачів судові витрати. В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просили їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, з підстав зазначених у запереченнях, просив в позові відмовити. Відповідачі [PERSON], представник відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, представник Державного підприємства «СЕТАМ» та представник третьої особи ВАТ «Державний ощадний банк України» в особі філії Чернівецького обласного управлінняв судове засідання не з'явилися, хоча належним чином були повідомлені про деь, час та місце розгляду справи. Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених, цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що житловий будинок за адресою: [ADDRESS] належав [PERSON] на підставі рішень Шевченківського районного суду м.Чернівці від 20.07.2004 року та від 04.12.2007 року. Попередніми власниками даного будинку були його батьки [PERSON] та [PERSON]. В подальшому вказаний будинок був реалізований через електронні торги №173479 від 08.06.2016 року, був складений Акт про проведенні електронні торги від 02.07.2016 року, Свідоцтво про придбання нерухомого майна (будинку) з прилюдних торгів [NUMBER] видане приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Пентелюк Т.Л. від 29.09.2016 року, Свідоцтво про придбання нерухомого майна (земельної ділянки) з прилюдних торгів [NUMBER], видане приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Пентелюк Т.Л. від 29.09.2016 року, та включено в Реєстр прав власності на нерухоме майно №16656214 та №16655751 від 29.09.2016 року. Рішеннями апеляційного суду Чернівецької області від 27.12.2016 року та від 21.02.2017 року були скасовані рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.07.2004 року та від 04.12.2007 року відповідно. Судом встановлено, що [PERSON] є дочкою [PERSON] та [PERSON], що підтверджується копіями паспорта, свідоцтва про народження, витягами з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, свідоцтвами про розірвання шлюбу. [INFO] у м. Чернівці померла мати позивача [PERSON], а [INFO] у м. Чернівці помер її батько [PERSON]. що підтверджується копією свідоцтва про смерть та рішеннями Апеляційного суду Чернівецької області. Предметом спору є нерухоме майно, що залишилося після їх смерті, а саме: житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], Даний житловий будинок на даний час перебуває у володінні [PERSON], який придбав його на електронних торгах. Відповідно до ст. 524 ЦК УРСР 1963 року, який був чинним на час відкриття спадщини, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Якщо немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом, або жоден з спадкоємців не прийняв спадщини, або всі спадкоємці позбавлені заповідачем спадщини, майно померлого за правом спадкоємства переходить до держави. Згідно зі ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Відповідно до ст. ст. 548, 549 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями . Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. З довідки КЖРЕП-5 встановлено, що на момент відкриття спадщини, разом зі спадкодавцем проживали його син і донька, тобто відповідач [PERSON] та позивачка [PERSON], які мають право на 1/2 частки майна кожний. Судом встановлено, що [PERSON], після смерті свого батька [PERSON] вчинила всі необхідні дії для прийняття спадщини, а саме вона на час відкриття спадщини і протягом двох років після цього була зареєстрована і проживала в житловому будинку за адресою: [ADDRESS], прийняла спадщину шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном, вона в силу вимог ст.548 ЦК У PCP (1963 року) набула права на спадкове майно, тому за нею слід визнати право власності на 1/2 частку спадкового майна, а саме: житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. У зв'язку з тим, що спірна квартира була відчужена від імені відповідача [PERSON] поза волею позивачки, то вона має право домагатися відновлення свого права на частину будинку. В судовому засіданні встановлено, що 08.06.2016 року відбулись електронні торги з реалізації арештованого майна - предмета іпотеки житлового будинку по [ADDRESS]. Шляхом реалізації предмета іпотеки вимоги АТ «Ощадбанк» щодо стягнення з [PERSON] боргів за виконавчим листом №2-1038/2012 у розмірі 396451,45 грн. задоволені. Результати електронних торгів були оформлені протоколом проведення електронних торгів №173479 та переможцем торгів за протоколом визначено [PERSON], визначено ціну продажу - 752458,00 грн. Порядок, підстави та правила проведення електронних торгів визначенні Законом України «Про виконавче провадження» та затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 року «Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів», з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку» щодо іпотечного майна. Порядком реалізації передбачені певні правила проведення електронних торгів, а саме: по-перше, правила, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна); по-друге, правила, регулюють сам порядок проведення електронних торгів: по-третє, ті правила, які стос) оформлення кінцевих результатів торгів. Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення протоколу та акту про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах, а відтак є правочином. Такий висновок узгоджується й з нормами ст. ст. 650, 655, 656 ч.4 ЦК Украйни, відносять до договорів купівлі-продажу процедуру електронних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з електронних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги стаття 34 Закону України «Про нотаріат». Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч.ч.1-3 та 6 ст.203 ЦК Україні (ч.1 ст.215 цього Кодексу). При цьому підставою для визнання електронних торгів недійсними є наявність рішень Апеляційного суду Чернівецької області від 27.12.2016 року та від 21.02.2017 року, якими рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.07.2004 року по справі №2-2557/2004 та рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 04.12.2007 року по справі № 2-3656/07 скасовані, в позовах [PERSON] відмовлено. Враховуючи те, що рішення, на підставі яких [PERSON] належав житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], скасовані, тому відповідно слід визнати недійсними електронні торги від 08.06.2016 року з реалізації житлового будинку за адресою: [ADDRESS], загальною площею 243,1 кв.м., житловою площею 160,4 кв.м. та земельної ділянки під ним, протокол проведення електронних торгів №173479 від 08.06.2016 року, Акт про проведенні електронні торги від 02.07.2016 року, Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів [NUMBER] видане приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Пентелюк Т.Л. від 29.09.2016 року, Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів [NUMBER], видане приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Пентелюк Т.Л. від 29.09.2016 року. Відповідно до ст. 330 ЦК України, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до ст.388 цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього. Відповідно до частини третьої статті 388 ЦК України якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках. За таких обставин слід прийти до висновку, що [PERSON] в розумінні вимогст.388 ЦК України є добросовісним набувачем спірного будинку. Статтею 396 ЦК України встановлено, що особа, яка має речове право на чуже майно, має право на захист цього права відповідно до положень глави 29 ЦК України, в тому числі і на витребування цього майна від добросовісного набувача. На підставі п. 22 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014року №5, «Про судову практику у справах про захист права власності та інших речових справ», якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати це майно з незаконного володіння набувача (статті 387, 388 ЦК). З роз'яснень, викладених в п.п. 26, 31, 32 вказаної постанови вбачається, що відповідно до положень частини першої статті 388 ЦК власник має право витребувати своє майно із чужого незаконного володіння незалежно від заперечення відповідача про те, що він є добросовісним набувачем, якщо доведе факт вибуття майна з його володіння чи володіння особи, якій він передав майно, не з їхньої волі. З врахуванням викладеного, суд вважає, що спірний будинок вибув з володіння [PERSON] не з її волі, таким чином позивачка має право домагатися відновлення свого права на нього шляхом витребовування від добросовісного набувача, яким є [PERSON] Якщо таке майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, то власник має право його витребувати від добросовісного набувача у всіх випадках. Така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові № 6-1168цс15 від 02.09.2015 року. Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги встановлені обставини, оскільки позивача визнано власником 1/2 частки житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], та враховуючи те, що електронні торги, протокол проведення електронних торгів №173479 від 08.06.2016 року, акт, свідоцтва визнано недійсними, то слід витребувати з володіння [PERSON] та передати власникові [PERSON] ? житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Щодо позовної вимоги про виключення із Реєстру прав власності на нерухоме майно записів №16656214 та №16655751 від 29.09.2016 року, то суд вважає, що в задоволенні даної вимоги слід відмовити, оскільки сторонами не надано доказів даних записів саме під цими номерами. Згідно ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Таким чином, суд вважає, що з відповідачів [PERSON], [PERSON] на користь [PERSON] слід стягнути витрати пов*язані зі сплатою судового збору в сумі 5120,00 грн., які є документально підтвердженими. На підставі викладеного ст.ст. 387, 388, 396 ЦК України, Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року №5, «Про судову практику у справах про захист права власності та інших речових прав»,

Outcome: partial