Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-24 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій зазначила, що проживає та зареєстрована в [INFO], в якій також зареєстрований [PERSON], з яким вона перебувала у зареєстрованому шлюбі. Повідомила, що відповідач у вказаному житловому приміщенні без поважних причин не проживає з 2011 року, однак добровільно знятися з реєстрації не бажає. У звязку з наведеним позивач просить визнати [PERSON] таким, що втратив право користування квартирою № 27 у будинку № 56 по вул. Авіаційній у смт. Озерне Житомирського району Житомирської області. Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що він фактично проживає у [INFO], на утримання якої оплачує комунальні платежі та несе витрати на її утриманні. Також звернув увагу на те, що позивач не є власником вказаної квартири. У звязку з наведеним просить відмовити в задоволенні позовної заяви (а.с. 27, 40-41). Також відповідач у процесі розгляду справи подав клопотання з проханням застосувати наслідки спливу позовної давності (а.с. 17). \~ \~ \~ \~У судове засідання учасники справи не зявились. Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутності, свої вимоги підтримала (а.с. 110). Відповідач також подав заяву про розгляд справи за його відсутності, заперечує проти задоволення позовних вимог (а.с. 99). Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Як убачається з довідки БУ № 3 Житомирської КЕВ від 28 вересня 2017 року № 1007 [PERSON] та [PERSON] були зареєстровані в [INFO] на підставі дозволу КЕВ м. Житомир № 3288 від 04 грудня 2003 року (а.с. 29). 28 травня 2010 року Житомирським районним судом Житомирської області було ухвалено рішення про розірвання шлюбу сторін (а.с. 5). Згідно з довідкою Виконавчого комітету Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області від 18 липня 2017 року № 987 за адресою: [ADDRESS], [PERSON] з 2011 року не проживає, а проживає у [INFO] (а.с. 6). Допитані у процесі розгляду справи свідки [PERSON] та [PERSON], які проживають у [INFO], повідомили, що бачили відповідача у підїзді та подвірї будинку, але де проживає відповідач їм не відомо. Свідки [PERSON] та [PERSON], які проживають у [INFO], повідомили суду, що на скільки їм відомо у квартирі № 27 вказаного будинку проживає позивач, та що відповідач проживає в іншому місці. Свідок [PERSON], яка проживає у сусідньому будинку, вказала, що буває у квартирі [ADDRESS] майже щодня у вільний від роботи позивача час. Повідомила, що на скільки їй відомо відповідач у вказаній квартирі більше пяти років не проживає. та що наразі проживає в іншому населеному пункті. Користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер (ч.ч. 1-2 ст. 61 Житлового кодексу Української РСР). Члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство (ч.ч. 1-2 ст. 64 Житлового кодексу Української РСР). Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї (ч. 3 ст. 64 Житлового кодексу Української РСР). Частиною 2 ст. 107 ЖК Української РСР встановлено, що в разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З огляду на наведене, суд дійшов висновку про доведеність належними та достатніми доказами факту вибуття відповідача з квартири [ADDRESS] на постійне проживання до іншого місця, у звязку з чим вважає за потрібне задовольнити позовні вимоги та визнати відповідача таким, що втратив право користування вказаною квартирою. Що стосується клопотання відповідача про застосування наслідків спливу строків позовної давності, суд зазначає, що позовна давність до вимог позивача не може бути застосована у звязку з тим, що в даному випадку правопорушення є таким, що тривало у часі, тому цей позов міг бути пред'явлений протягом всього часу, поки тривало порушення.

Outcome: approved