Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-12 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] сільської ради Світловодського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В своїх позовних вимогах просить визначити додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], померлої 17 березня 1998 року. В обґрунтуванні позову посилається на те, що 17 березня 1998 року померла її мати [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку з прилеглими надвірними будівлями за адресою: вул.Шевченко, 20 в с.Подорожнє Світловодського району Кіровоградської області. Вона являється спадкоємцем за законом першої черги, однак пропустила у встановлений строк для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною тому є втрата документів, які підтверджують право власності на житловий будинок та документів, що підтверджують родинні відносини. Після знаходження документів звернулася до нотаріуса, проте отримала відмову у видачі свідоцтва про прийняття спадщини, в звязку з пропущенням встановленого 6-місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 31 травня 2018 року замінено неналежного відповідача [PERSON] сільську раду Світловодського району, належним Великоандрусівську сільську раду Світловодського району, оскільки [PERSON] сільської ради, як юридичної особи не існує, внаслідок створення Великоандрусівської обєднаної територіальної громади. \~ \~ \~ \~Відзив в порядку ст.178 ЦПК України, представник відповідача до суду не надав. Позивач в судове засідання не зявилася. 31 травня 2018 року подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю. (а.с.24) Представник відповідача в судове засідання не зявився. 22 червня 2018 року представник сільської ради подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності. (а.с.33) В звязку з неявкою сторін для розгляду справи по суті, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши письмові докази у справі, судом встановлено слідуючі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно свідоцтва про народження [PERSON], [INFO], її батьками є [PERSON] та [PERSON]. (а.с.10) Внаслідок реєстрації шлюбу 30 червня 1979 року з [PERSON], [PERSON] змінила своє дівоче прізвище «Ромашкевич» на «Петрова». (а.с.8) [PERSON], [INFO], зареєстрована за адресою: [INFO]. (а.с.3) [PERSON] померла 17 березня 1998 року в с.Подорожнє Світловодського району Кіровоградської області. (а.с.5) Таким чином, судом встановлено, що позивач [PERSON] є рідною донькою [PERSON], померлої 17 березня 1998 року. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме житловий будинок з прилеглими надвірними будівлями за адресою: вул.Шевченко, 20 в с.Подорожнє Світловодського району Кіровоградської області. (а.с.6, 9) Після смерті [PERSON] спадкова справа не заведена, оскільки ніхто із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався. Таким чином, позивач, будучи дочкою [PERSON], як спадкоємець першої черги за законом, має право на прийняття спадщини у вигляді житлового будинку. На час відкриття спадщини померлої [PERSON] діяв Цивільний кодекс Української РСР 1963 року. Відповідно до Цивільного кодексу України, який діє з 01 січня 2004 року, а саме п.5 Прикінцевих та перехідних положень, правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Тобто, до даних спадкових правовідносин необхідно застосувати положення шостої книги ЦК України 2004 року «Спадкове право». Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та у відповідності до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно строк для прийняття спадщини пропущений з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За нормами ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Як вбачається із матеріалів справи, на час смерті спадкодавця позивач не була зареєстрованою у будинку за місцем реєстрації спадкодавця. В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що до нотаріальної контори в установлений законом строк із заявою про прийняття спадщини вона не звернулася, оскільки тривалий час не могла відшукати документи, що підтверджують їх родинні стосунки з матірю та документи на право власності на спадкове майно. Як роз'яснив Пленум ВСУ в абз.6 п.24 постанови від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з правовою позицією ВСУ від 04.11.2015 р. (справа №6-1486цс15), відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через поважні причини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Суд вважає причину пропуску позивачем строку на прийняття спадщини поважною, оскільки останній є спадкоємцем, не реалізував належне йому право на прийняття спадщини внаслідок відсутності необхідних документів, пропустивши визначений законом строк через наявність об'єктивних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини. Таким чином, суд вважає за доцільне встановити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном 2 місяці з моменту набрання рішенням законної сили, забезпечивши права позивача на спадкування, враховуючи відсутність при цьому порушень прав третіх осіб чи інтересів держави. \~ \~ \~ \~Судові витрати у справі віднести за рахунок позивача.

Outcome: approved