Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-12 00:00:00

Позивач звернулася до суду з даним позовом, вказуючи, що [INFO] померла її мати - [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 3,74 га., що розташована на території Давидівської сільської ради Хорошівського району Житомирської області. Позивач є спадкоємцем майна за законом першої черги. В липні 2021 року вона зверталася до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері, на що отримала відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк, встановлений ст.1270 ЦК України. Вважає, що пропустила вказаний строк з поважної причини, оскільки їй не було відомо про існування Державного акта на право власності на земельну ділянку і лише у 2021 році вона знайшла вказаний документ. Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю п`ять місяців, після набрання рішенням законної сили. В підготовче судове засідання позивач не прибула, направила до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовільнити. Представник відповідача Хорошівської селищної ради в судове засідання не з`явився, селищний голова подав до суду заяву про проведення судового засідання за відсутності представника селищної ради, зазначив що позов визнає. Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу. Відповідно до ст.206 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення частково з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] підтверджується, що [PERSON] померла [INFO] . Із копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] та копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] слідує, що [PERSON] є дочкою покійної [PERSON] . Згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №880040 земельна ділянка площею 3,74 га., що знаходиться на території Давидівської сільської ради, Хорошівського району, Житомирської області належить [PERSON] . Із довідок Давидівського старостинського округу Хорошівської селищної ради №261 та №262 від 29.06.2021 року слідує, що [PERSON] , яка померла [INFO] , була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] , разом з нею за 6 місяців до її смерті, на день її смерті та за вказаною адресою на протязі 6 місяців після її смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований. Відповідно до відповіді приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Косинського С.О. №125/01-16 від 03.07.2021 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , оскільки нею не було подано заяви про прийняття спадщини згідно ст.1268 ЦК України, а тому [PERSON] рекомендовано звернутись з позовом до суду. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №65423449 від 03.07.2021 року після смерті [PERSON] спадкова справа на її майно не заводились. За змістом позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про існування Державного акта на право власності на земельну ділянку і лише у 2021 році вона знайшла вказаний документ. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що після смерті [PERSON] спадкоємцем за законом є її дочка [PERSON] , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що їй не було відомо про існування Державного акта на право власності на земельну ділянку і лише у 2021 році вона знайшла вказаний документ, відповідач позов визнає, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Разом з тим, позивачем необґрунтовано належними доводами та доказами додатковий строк у 5 місяців, який позивач просить суд встановити для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті [PERSON] , оскільки у неї, згідно змісту позовної заяви, наявні документи на спадкове майно. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню частково, а саме встановлення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини терміном 2 (два) місяці, що за наведених обставин буде достатнім для реалізації позивачем своїх спадкових прав.

Outcome: partial