Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-10 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. На обґрунтування вимог в заяві зазначила, що вона є спадкоємцем майна після смерті своєї тітки - [PERSON] , яка померла [INFO] . Після [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді права на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у комунальній власності КСП «Привілля», розміром 5,71 в умовних кадастрових гектарах на території села Привільне Баштанського району Миколаївської області, яке вона в силу статті 549 ЦК України (в редакції 1963 року) успадкувала після смерті [PERSON] (померла [INFO] ), однак не оформила своїх спадкових прав. У встановлений законом строк позивачка не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про наявність спадкового майна після смерті [PERSON] . Інших спадкоємців згідно ст.ст. 1261, 1241 Цивільного кодексу України прийнявши спадщину - немає. В судове засідання представник позивача не з`явилася, до суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутність та підтримання позову. Представник відповідача до суду не з`явився, до суду надійшло клопотання про розгляд справи без представника Привільненської сільської ради Баштанського району Миколаївської області. Заперечення проти позову відсутні. Дослідивши матеріали справи (копію свідоцтва про смерть [NUMBER] , копію заповіту, копію сертифікату на право на земельну частку (пай), свідоцтво про смерть [PERSON] , копії довідок Привільненської сільської ради Баштанського району, постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, копію довідки про право на земельну частку (пай) та інше), суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та підлягаючими задоволенню. За змістом норм статей 1268 - 1269 Цивільного кодексу України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, враховуючи те, що тривалий час позивач не знала про наявність спадкового майна після смерті своєї тітки, суд відносить до поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

Outcome: approved