Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-20 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, яку в ході розгляду справи уточнила, в інтересах малолітньої дитини, [PERSON], [INFO] до відповідача, з позовом про вселення та усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням за адресою [ADDRESS]. В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що вона з відповідачем перебувала у зареєстрованому шлюбі з 2009р. У період шлюбу у сім'ї народився син, [PERSON], [INFO] Позивач посилається на те, що після реєстрації шлюбу, за згодою відповідача та його матері [PERSON], вона вселилася як член сім'ї в спірну квартиру. На час вселення вказане житло належало на праві власності в рівних частках матері відповідача та відповідачу. [PERSON], [INFO] з часу народження зареєстрований та постійно мешкав в зазначеній квартирі як член сім'ї власника. З початку липня 2017р. стосунки між подружжям погіршилися, відповідач змінив всі замки на вхідних дверях внаслідок чого позивач з дитиною змушена була виїхати з спірної квартири. На неодноразові спроби повернутися до спірної квартири відповідач не відчиняв двері та на телефонні дзвінки не відповідав. Посилаючись на вказані обставини, позивач просила вселити її та неповнолітню дитину у спірну квартиру. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі. Відповідач та його представник в судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, відповідач зазначив, що жодних перешкод у користуванні спірною квартирою дитині [PERSON] він не здійснює, а з [PERSON] шлюб розірвано та вона більше не є членом сім'ї власника спірної квартири.У задоволенні позову просили суд відмовити за його безпідставністю та недоведеністю. Третя особа [PERSON], в судове засідання не з'явилася, надала заяву в якій просила відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження, тощо): не застосовувалися. Суд, вислухавши сторони дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Спірною є однокімнатна квартира [ADDRESS] власником якої в рівних частках є відповідач та його матір - [PERSON] Сторони по справі, колишні подружжя, які перебували в зареєстрованому шлюбі з 2009 року, на підставі рішення Московського районного суду м. Харкова від 23.11.2017р. шлюб між подружжям було розірвано. Від шлюбу сторони мають сина - [PERSON], який також зареєстрований за цією адресою. Відповідно до вимог ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Як зазначає позивач, спірну квартиру вона залишила внаслідок конфлікту з відповідачем в липні 2017р. При цьому, в матеріалах справи відсутні допустимі докази про те, що дитині, в чиїх інтересах виступає позивач, чинили перешкоди в користуванні спірною квартирою. На час розгляду справи в суді представником позивача не представлено жодного доказу того, що протягом 2017 - серпня 2018р. дитині [PERSON] чинили перешкоди власники спірного житла. Згідно ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до вимог ст. 150 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд. На підставі ст.ст. 64, 156 ЖК України члени сім'ї власника квартири, які проживають разом з ним в квартирі, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником квартири, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім'ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь який час. Після розлучення з відповідачем як з власником спірної квартири право користування квартирою у [PERSON] припинилося. Проти користування квартирою [PERSON] заперечує також другий власник [PERSON] З урахуванням встановлених у судовому засіданні обставин щодо відсутності права користування цим житлом у матері, з котрою проживає малолітня дитина та доказів того, що відповідачем чиняться перешкоди у користуванні квартирою дитині, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають за недоведеністю. Приймаючи до уваги вищенаведене та

Outcome: dismissed