Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-09 00:00:00

Позивач звернулася до суду з даним позовом, вказуючи, що [INFO] померла її мати - [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно, а саме земельні ділянки площею 0,1775 га та 2,1920 га, що знаходяться на території Рижанської сільської ради Хорошівського району Житомирської області. Вона є спадкоємцем майна по закону. Позивач зверталася до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, на що отримала відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк, встановлений ст.1270 ЦК України. Вона вважає, що пропустила вказаний строк з поважної причини, оскільки їй не було відомо про існування державних актів на право власності на земельні ділянки і лише в 2020 році вона знайшла документи, які підтверджують право власності її матері на належне їй майно. Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в п`ять місяців після набрання рішенням законної сили. В підготовче судове засідання позивач не прибула, направила до суду заяву про розгляд справи без її участі, заяву підтримує в повному обсязі. Представник відповідача Хорошівської селищної ради в судове засідання не з`явився, селищний голова подав до суду заяву про проведення судового засідання за відсутності представника селищної ради, зазначив що позов визнає. Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу. Відповідно до ст.206 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення частково з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Судом встановлено, що свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] підтверджується, що [PERSON] померла [INFO] . Із копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] та копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] слідує, що позивач є дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . Відповідно до державних актів на право власності на земельні ділянки серії ЯГ №299824 та № [NUMBER] [PERSON] , яка померла [INFO] належать земельні ділянки площею 0,1775 га та 2,1920 га, що знаходяться на території Рижанської сільської ради Хорошівського району Житомирської області. Згідно довідки виконавчого комітету Хорошівської селищної ради №1032 від 26.08.2020 [PERSON] [INFO] , яка померла [INFO] , була зареєстрована на день смерті у будинку за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею на день смерті та на протязі шести місяців після смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований. Відповідно до постанови приватного нотаріуса Хорошівського районного нотаріального округу Толстіхіної Н.Д. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.09.2020 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої [INFO] [PERSON] у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Згідно довідки Хорошівської державної нотаріальної контори №91/01-16 від 09.02.2021 року та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №63453550 від 05.02.2021 року після смерті [PERSON] спадкова справа на її майно не заводилась. За змістом позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про існування державних актів на право власності на земельні ділянки і лише в 2020 році вона знайшла вказані документи. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що після смерті [PERSON] спадкоємцем за законом є її дочка - [PERSON] , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що їй не було відомо про існування державних актів на право власності на земельні ділянки, відповідач позов визнає, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Разом з тим, позивачем необґрунтовано належними доводами та доказами додатковий строк у 5 місяців, який позивач просить суд встановити для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті [PERSON] , оскільки у неї, згідно змісту позовної заяви, наявні документи на спадкове майно, а сама вона проживає на території Житомирської області. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню частково, а саме встановлення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини терміном 2 (два) місяці, що за наведених обставин буде достатнім для реалізації позивачем своїх спадкових прав.

Outcome: partial