Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-11 00:00:00

позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому після уточнення позовних вимог просить стягнути з [PERSON] на її користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 43696 грн. 07 коп. та компенсацію за заподіяну їй моральну шкоду у розмірі 20000 грн., а всього коштів на суму 63 696 грн. 07 коп. В обгрунтування позовної заяви покликається на те, що є власником квартири [ADDRESS]. 30 березня її квартиру було затоплено з вини відповідача як власника квартири [NUMBER]. У цей же день комісією майстрів ЛКП «Бондарівка» було складено акт, яким зафіксовано той факт, що в квартирі відповідача прорвало трубу на з'єднанні перед лічильником холодної води, внаслідок чого відбулось залиття її квартири та інших квартир. Відповідач добровільно відшкодовувати шкоду не бажає. Окрім цього, внаслідок залиття квартири в результаті винних та неправомірних дій відповідача їй було завдано моральну шкоду, оскільки зазнала переживань та страждань з приводу того, що відповідач не має на меті добровільно відшкодовувати заподіяні метеріальні збитки або ж провести ремонтно-відновлювальні роботи. Хвилювання та думки про те, як відновити квартиру, тримають її у постійній напрузі, що вплинуло на відносини у сім'ї та на роботі. Залиття в квартирі спричинило для позивача дискомфорт та нервове напруження, оскільки постійно відчуває в квартирі сирість, вологу та запах плісені. Дана квартира є її єдиним житлом, де проживає її родина, які не можуть вільно користуватись своїм майном, оскільки по квартирі наявні сліди від затоплення, які порушують спокій та погіршують настрій усієї сім'ї, що призводить до психічного розладу та нервових переживань. Зазначає, що у зв'язку із цим зверталась до лікаря-психолога за допомогою. Окрім цього витратила значну кількість часу, який могла б провести з сім'єю або ж на роботі, з метою отримання доказів на підтвердження вини відповідача у заподіянні їй майнових збитків, що спричинило їй незручності та проблеми. А відтак просить позов задовольнити у повному обсязі. Ухвалою Сихівського районного суду м.Львова від 31.05.2017 відкрито провадження у справі та призначено таку до судового розгляду. Ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, від 07.08.2017 залучено до участі в справі у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог, ЛКП «Бондарівка». Ухвалою Сихівського районного суду м.Львова від 25.04.2018 залучено до участі у даній справі [PERSON], [PERSON], [PERSON] у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі, надали пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. Представника відповідача [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] у судових засіданнях позов заперечили у повному обсязі з підстав, наведених у письмових запереченнях. Пояснили, що 30 березня 2017 року близько 15.00 год. відповідач та її дочка [PERSON] увійшли до своєї квартири та побачили воду на підлозі в кухні висотою 2-3 см. Дочка пішла до сусідки з восьмого поверху [PERSON] Вона відчинила двері і повідомила, що у її квартирі зі стелі теж тече вода, що вона неодноразово стукала у двері до сусідів з дев'ятого поверху, проте їх ніхто не відчиняв. Повернувшись додому, побачила як зі стіни вище лічильника, з-під меблів та з каналізації тече вода. Сусіди [PERSON] і [PERSON] звернулись в ЛКП «Бондарівка» для негайної ліквідації аварії та такі прийшли через 1,5 год, заглянули в кухню, побачили протікання зі стіни (не оглядаючи місце витіку і труби) і пішли шукати вентелі для перекриття загального стояка. Жодних дій працівники ЛКП «Бондарівка» для перекриття води в квартирі не вчиняли. В подальшому у їхню квартиру без дозволу увійшов сусід [PERSON], проник на кухню та здійснював без дозволу фотофіксацію. Під тиском [PERSON] та [PERSON] склали акт від 30.03.2017 без її присутності та підпису, в якому причиною затоплення вказали прорив кесанової труби, а не зазначили, що фактично відбулось затоплення водою в кухні із загального стояка, тобто відбувся витік води із каналізаційної шахти. При складанні акту був присутнім головний інженер ЛКП «Бондарівка» [PERSON] та майстер [PERSON], третій представник - [PERSON] на місці події не був та його підпис, як і підписи сусідів [PERSON] та [PERSON] проставлені згодом. Того ж дня майстер [PERSON], вирізавши оглядове вікно до загального стояка, побачив мокрі труби, по яких сильно капала вода, та шматок відколеного розтруба каналізаційної труби, що лежав в шахті. Шахта була мокрою. Разом із цим, у них на кухні зверху сильним струменем текла вода, однак до приїзду аварійної бригади майже перестала. В подальшому 03.04.2017 нею здійснювались виклики сантехніка з ЛКП «Бондарівка», однак на такі ніхто не прийшов. 04.04.2017 її дочці повідомили, що сантехнік [PERSON] проводить ремонт каналізаційної труби на 9 поверсі та такий повідомив, що витік води можливий і у квартирах сусідів [PERSON] та [PERSON], оскільки каналізація забита нижче 6 поверху. Зазначила, що належним відповідачем у даній справі є ЛКП «Бондарівка», оскільки саме на нього покладено обов'язок по утриманню внутрішньобудинкових, у тому числі і внутрішньоквартирних, систем холодного водопостачання та водовідведення. Додатково пояснили, що кошториси вартості робіт від 08.04.2017 та від 13.04.2017, які складені ФОП [PERSON], не відповідають діючим будівельно-технічним вимогам та нормам, а роботи, включені у них та в акт виконаних робіт від 10.07.2017 не відповідають роботам, які необхідні для відновлювального ремонту з ліквідації наслідків залиття. А відтак просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. У судове засідання, призначене на 04.06.2018, відповідач не з'явилася, явку уповноваженого представника не забезпечила, хоча належним чином була повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, причин неявки суду не повідомила, а відтак з урахуванням вимог ст.223 ЦПК України суд вважає провести розгляд справи за її відсутності. Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ЛКП «Бондарівка» - [PERSON] у судовому засіданні позов підтримала у повному обсязі, пояснила, що комісією в складі представників ЛКП «Бондарівка» встановлено факт залиття квартири [NUMBER] квартирою [ADDRESS] що підтверджується актом ЛКП «Бондарівка» від 30.03.2017. Причиною затоплення є прорив кесанової труби 1/2 на з'єднанні перед лічильником холодної води, що спричинило затоплення нижче розміщених квартир по стояку №№[NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER]. На місці події представники ЛКП «Бондарівка» встановили, що труба, на якій є лічильник, роз'єднана з кесановою трубою та доступ до першого крана в квартирі обмежений (закритий тумбою в кухні), а відтак ні власники квартири, ні працівники ЛКП «Бондарівка» не мали можливості на місці його перекрити і змушені були перекрити воду у всьому будинку, після чого вона перестала текти. Це свідчить про те, що прорив труби відбувся в квартирі, а не в каналізаційній шахті. Оскільки труба в каналізаційній шахті є безтисковою, це є інша система, а саме системою водовідведення, яка не пов'язана із системою водопостачання холодної води, яка є тисковою та яка і спричинила витік такої кількості води. Оскільки причиною залиття квартири позивача є прорив кесанової труби 1/2 на з'єднанні перед лічильником холодної води в приміщенні кухні квартири [NUMBER], що належить відповідачу, то остання як власник майна зобов'язана здійснювати за ним належний догляд, утримувати у відповідному технічному стані. А відтак просить позов задовольнити. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, [PERSON], [PERSON], [PERSON] у судове засідання не з'явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час та місце його проведення. Від [PERSON] до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку із неможливістю прибути у судове засідання через раніше заплановану поїздку, однак до даного клопотання не долучено доказів, які б підтверджували поважність причин неявки у судове засідання, а відтак з урахування вимог ст.223 ЦПК України ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, вирішено проводити розгляд справи за відсутності третіх осіб, які у судове засідання не з'явилися. Допитаний у судовому засіданні у якості свідка [PERSON], будучи попередженим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання або за відмову від давання показань з непередбачених законом підстав згідно з ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України, показав суду, що працює майстром у ЛКП «Бондарівка» та у день, коли відбулося залиття квартири, разом із головним інженером прибув на виклик за адресою: [ADDRESS]. Спершу вони піднялися у квартиру на 7 поверсі, кухня вся була залита водою та особи, присутні у ній, сказали їм, аби вони почекали, поки вони зберуть воду. Вони перекрили воду у всьому будинку. В подальшому коли вони зайшли, води вже було менше, та побачили, що у квартирі була роз'єднана кесанова труба на кухні та з неї текла вода. З даної труби подається холодна вода під тиском, а тому її розірвало. Труба мала або неякісне з'єднання, або була погано з'єднана, пошкоджень на ній не було. У даній квартирі стіни були сухими. Повідомив, що каналізаційна шахта знаходиться у ніші та каналізаційна муфта була трохи надщербленою. Допитана у судовому засіданні у якості свідка [PERSON], будучи попередженою про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання або за відмову від давання показань з непередбачених законом підстав згідно з ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України, показала суду, що є сусідкою сторін по справі, проживає на 5 поверсі та 30.03.2017 затопило її квартиру також. Під час залиття у квартирі присутньою не була, про це повідомив її чоловік. Вода текла по стінах. Коли чоловік пішов до сусідів на 7 поверх, йому двері не відчиняли. В подальшому, коли зайшов, то побачив, що на кухні у них була вирвана труба під умивальником та текла вода. Ствердила, що акт ЛКП «Бондарівка» від 30.03.2017 підписав її чоловік. Допитаний у судовому засіданні у якості свідка [PERSON], будучи попередженим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання або за відмову від давання показань з непередбачених законом підстав згідно з ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України, показав суду, що є сусідом сторін, проживає на 4 поверсі у будинку, [ADDRESS]. Йому подзвонив сусід з 5 поверху та попередив, що його заливає. Після цього пішов шукати причину залиття. На 6 поверсі у квартирі з плафону дуже сильно текла вода. На 7 поверсі йому двері квартири не відчинили. На 8 поверсі у квартирі побачив лише задавлену пляму, яка могла утворитись і півроку тому. На 9 поверсі нікого не було, йому повідомили, що жителька цієї квартири [PERSON] в лікарні після операції, однак до неї зателефонувала сусідка та така приїхала через 20 хвилин після дзвінка. У її квартирі все було сухо. Опісля його покликав інженер, який сказав, що вже виявили причину та нею є обрив труби у квартирі на 7 поверсі та попросив зробити у ній фотографії. Зайшовши в квартиру, побачив, що у кухні та коридорі було багато води. Допитана у судовому засіданні у якості свідка [PERSON], будучи попередженою про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання або за відмову від давання показань з непередбачених законом підстав згідно з ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України, показала суду, що є сусідкою сторін по справі, проживає на 9 поверсі. У день залиття перебувала у лікарні, однак після того, як їй зателефонувала сусідка, приїхала додому. Зайшовши у свою квартиру, побачила, що у ній жодного прориву немає, все добре. Спустившись у квартиру на 8 поверх, сусіди показали їй у кухні коричневу пляму на стелі в куті, яка у них вже є роками, підлога була сухою. На 7 поверсі побачила, що у сусідів квартира повністю була в воді. Допитана у судовому засіданні у якості свідка [PERSON], будучи попередженою про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання або за відмову від давання показань з непередбачених законом підстав згідно з ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України, показала суду, що є сусідкою сторін по справі, проживає на 8 поверсі. Ствердила, що її неодноразово затоплювали. 30.03.2017 до неї прийшла сусідка з 7 поверху та сказала, що ми її затоплюємо. Подивившись на стелю, побачила, що вона мокра, та подзвонила до сусідки з 9 поверха, яка сказала, що перебуває у лікарні та у неї в квартирі все нормально. Від підписання акта залиття квартири відмовилась, оскільки обставини, викладені у ньому не відповідали дійсності. Через 2-3 дні знову з 7 поверха прийшла сусідка та повідомила, що у них все тече. Ствердила, що майстер [PERSON] міняв трубу у стояку. Допитаний у судовому засіданні у якості свідка [PERSON], будучи попередженим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання або за відмову від давання показань з непередбачених законом підстав згідно з ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України, показав суду, що є сусідом сторін, проживає на 8 поверсі у будинку, [ADDRESS]. Їх квартиру затоплює ще з 2016 року. 30.03.2017 прийшли сусіди знизу і сказали, що ми їх затоплюємо. Пішов до сусідки з 9 поверха - [PERSON], вона двері не відчиняла. Зателефонувавши їй, [PERSON] повідомила, що у лікарні, відкритим кран не залишала, однак зараз приїде. Майстер та інженер з ЛКП «Бондарівка», які прибули на місце, перекрили кран і вода перестала текти. Працівник ЛКП «Бондарівка» [PERSON] повідомив йому в телефонному режимі, що вирвало кесанову трубу на 7 поверсі. Однак такі обставини не відповідають дійсності, бо вода текла зверху, оскільки у нього в квартирі стеля була мокрою, тому акт про затоплення відмовився підписувати. Допитаний у судовому засіданні у якості свідка [PERSON], будучи попередженим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання або за відмову від давання показань з непередбачених законом підстав згідно з ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України, показав суду, що у 2008 році монтував кухню у квартирі відповідача. 30.03.2017 до нього зателефонувала [PERSON], повідомила, що потрібно демонтувати меблі, оскільки зі стіни тече вода на них. Приїхавши у квартиру відповідача близько 20 години, побачив, що стіна була вся мокра. Вирізавши оглядове вікно, побачив, що був тріснутий отвір від каналізаційної труби, діаметром 5-7 см. По стінах шахти текла вода. Пошкоджень кесанової труби у квартирі відповідача не було. Допитаний у судовому засіданні у якості свідка [PERSON], будучи попередженим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання або за відмову від давання показань з непередбачених законом підстав згідно з ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України, показав суду, що станом на 30.03.2017 працював головним інженером ЛКП «Бондарівка». В цей день у першій половині дня прийшли мешканці будинку [ADDRESS] з повідомленням про залиття квартири. Він з майстром пішли перевіряти усі квартири, починаючи з третього до дев'ятого поверху. Прийшовши на 7 поверх, власниця квартири повідомила, що їх теж затоплює, тому пішли шукати причину дальше. Перекрили воду у цілому будинку. Піднявшись на 8 поверх, де були мешканці, побачили, що у їх квартирі на стелі була заглушена пляма, у них затоплення не було. На 9 поверсі у квартирі жителів не було. А відтак, зрозуміли, що причина затоплення знаходиться у квартирі на 7 поверсі. Коли повернулися у неї, побачили, що її мешканці збирають воду з підлоги. За меблями в кухні був стояк води з вхідним краном, який мешканці самовільно перенесли. У квартирі [NUMBER] прорвало кесанову трубу 1/2'' на з'єднанні перед лічильником холодної води, що спричинило затоплення нижчерозміщених квартир по стояку. Прорив труби зафіксований на матеріалах фотофіксації. Причиною прориву стало непрофесійне з'єднання кесанової труби з краном і перенесення лічильників холодної та гарячої води. Вода текла із кесанової труби. По стінах вода у квартирі [NUMBER] не текла. Виливи у шахті у будь-якому разі не могли спричинити затоплення, оскільки тиску у ній немає, а вода витікає із 9 поверху вниз по трубах до підвальних приміщень. Таке затоплення, яке відбулося у даному будинку є можливим лише за рахунок води під тиском. [PERSON] про затоплення від 30.03.2017 та ствердив, що обставини, викладені у ньому відповідають дійсності. Допитана у судовому засіданні у якості свідка [PERSON]., будучи попередженою про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання або за відмову від давання показань з непередбачених законом підстав згідно з ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України, показала суду, що працює у ЛКП «Бондарівка». Залиття квартир у будинку [ADDRESS] відбулося у четвер. Це був прийомний день, а тому спершу на виклик пішли головний інженер і майстер ЛКП «Бондарівка», оскільки вона здійснювала прийом людей. В подальшому вона підійшла та підписала акт, оскільки бачила залиття, звідки саме текла вода не знає. З'ясувавши обставини, на які посилаються учасники справи як на підставу своїх вимог і заперечень, та дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, заслухавши показання свідків, суд дійшов до наступного висновку з огляду на таке. Судом встановлено, що позивач є співвласником квартири [ADDRESS] та відповідач є співвласником квартири [ADDRESS] (а.с.189, 190). З вимог ст.151 ЖК України вбачається, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Частиною 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно зі ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Так, з акту комісії ЛКП «Бондарівка» від 30.03.2017 року вбачається, що комісія в складі головного інженера ЛКП «Бондарівка» [PERSON], майстрів [PERSON] та [PERSON] з виходом на адресу вул.Стрийська, 101/313 в присутності мешканців дев'ятого під'їзду склала даний акт про те, що в квартирі [NUMBER] прорвало кесанову трубу 1/2'' на з'єднанні перед лічильником холодної води, чим спричинило затоплення нижче розміщених квартир по стояку [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER] (а.с. 5). Дана причина зазначена і у листі директора ЛКП «Бондарівка» [PERSON] №01-17/145 від 15.05.2017 (а.с. 9). Згідно з листа-відповіді директора ЛКП «Бондарівка» [PERSON] на адвокатський запит [PERSON] №01-17/323 від 14.09.2017 вбачається, що по стояку квартири звернень громадян, скарг протягом останнього року про аварійну ситуацію не поступало, про що свідчать записи у журналі, а також не було випадків, щоб пошкодження муфти каналізаційного стояка спричинило затоплення квартир чистою водою (а.с. 103). З листа ЛМКП «Львівводоканал» №вих-вд.658-18 від 26.01.2018 вбачається, що ЛМКП «Львівводоканал» експлуатує розподільні мережі холодного водопостачання до зовнішнього зрізу фундаменту житлових будинків. Водопровідні вводи відомчих будинків і житлових будинків громадян, а також прилади та пристрої на них, у тому числі, запірна арматура, водолічильник, витратоміри та інші прилади обліку, стабілізатори тиску і обмежувачі витрат належать абонентові та ним експлуатуються. Споживачі зобов'язані тримати в належному стані внутрішньо-будинкові, дворові і внутрішньо-квартальні мережі, споруди і пристрої, що перебувають у них в балансі (а.с. 179). Представником відповідача надано суду лист директора Львівського комунального ремонтно-аварійного підприємства [PERSON] №79 від 18.07.2017, з якого вбачається, що 31.03.2017 о 23 год. 10 хв. поступила заявка про залиття квартири [ADDRESS]. По приїзду бригади в 23 год. 50 хв. за даною адресою було встановлено, що в ніші між дев'ятим та восьмим поверхами трісла каналізаційна муфта, що і стало причиною залиття. Працівниками було зупинено подачу води (а.с. 51). На основі даного акту інженером-будівельником складено технічний рисунок (а.с. 88). Однак, з наявних у справі матеріалів фотофіксації чітко вбачається, що така каналізаційна муфта знаходиться у ніші. Разом із тим, суд звертає увагу, що предметом даного спору є залиття квартири, яке відбулося 30.03.2017. Як встановлено у судовому засіданні, у цей же день було зупинено подачу води представниками ЛКП «Бондарівка». Натомість у даному листі факт залиття квартири зафіксовано лише 31.03.2017. Згідно з висновком експертного будівельно-технічного дослідження №10/11-17я від 04.12.2017 вбачається, зокрема, що залиття квартир [NUMBER] (8 поверх), [NUMBER] (7 поверх), [NUMBER] (6 поверх), [NUMBER] (5 поверх) та [NUMBER] (4 поверх) можливе внаслідок витоку води через тріснуту каналізаційну муфту із загального стояка в кухні квартири [ADDRESS], між 9-им та 8-им поверхами, що мало місце 30.03.2017; витікання води по стояку не було ліквідоване комісією працівників ЛКП «Бондарівка» 30.03.2017; кесонова труба 1/2, яка відображена в акті, складеному комісією ЛКП «Бондарівка» від 30.03.2017, на час залиття квартири 30.03.2017 знаходилась в доброму стані та була роз'єднана; кошториси вартості робіт від 08.04.2017 та від 13.04.2017, які складені ФОП [PERSON], не відповідають діючим будівельно-технічним вимогам та нормам, а роботи, які включені в кошториси по визначенню вартості робіт від 08.04.2017 та від 13.04.2017 та акт виконаних робіт №166лв17 від 10.07.2017 року, не відповідають роботам, які необхідні для відновлювального ремонту з ліквідації наслідків залиття (а.с. 172-176). Разом із тим суд звертає увагу, що під час проведення такого експертного будівельно-технічного дослідження експерт [PERSON] не був попередженим про кримінальну відповідальність та обставини, зазначені у ньому спростовуються іншими належними та допустимими доказами, які наявні у матеріалах справи, в тому числі дослідженими у судовому засіданні матеріалами фото- та відеофіксації, а також показаннями свідків. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Обов'язок нести витрати, пов'язані з утриманням належного власнику майна, до яких, зокрема відносяться витрати, що пов'язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей, передбачено Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Правилами користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затвердженими постановою Кабінет Міністрів України №572 від 08.10.1992 р. /із змінами/. Зокрема, пунктом 7 даних Правил передбачено обов'язок власника квартири дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. Таким чином, утримання належного власнику майна, яка знаходиться в межах квартири [ADDRESS] є обов'язком співвласників квартири, зокрема [PERSON], а відтак така є належним відповідачем, з якої необхідно стягнути понесену матеріальну шкоду заподіяну залиттями. Розмір зазначеної позивачем та завданої їй матеріальної шкоди підтверджується наданими нею актом виконаних робіт №166лв17 від 10.07.2017, виконаним фізичною особою-підприємцем [PERSON], видатковими накладними товарними чеками, квитанціями, які містяться в матеріалах справи (а.с.32-43). Доводи сторони відповідача відносно неналежності та недопустимості таких суд не приймає до уваги, оскільки такі не відповідають дійсним обставинам справи, клопотань щодо призначення експертиз для з'ясування даного питання від учасників процесу не поступало. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до переконання, що позовна вимога про стягнення матеріальної шкоди підставна та обґрунтована, ґрунтується на належних та допустимих доказах, а відтак позовну вимогу про стягнення матеріальної шкоди заподіяної залиттям майна позивача в розмірі 43696 грн. 07 коп., необхідно задовольнити у повному обсязі. Щодо позовної вимоги про стягнення моральної шкоди, суд приходить до наступного. Відповідно до ст.ст.23, 1167 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна, у приниженні честі, гідності, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно з роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, які викладені у постанові №4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях, у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності, прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні. Так, згідно з виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого [PERSON] вбачається, що такій 08.05.2017 встановлено діагноз тривожно-депресивний синдром та з нею проведено психотерапевтичні консультування 15.05.2017, 23.05.2017, 01.06.2017, 09.06.2017. Зі слів пацієнтки тривожний стан триває з 30.03.2017, коли її квартиру затопили сусіди та дотепер. Оскільки пацієнтка є кормлячою мамою, такий стан посилює тривогу за дитину (а.с. 44-46). Як встановлено в судовому засіданні, в результаті порушення прав позивача в результаті залиття його майна відповідач заподіяв позивачу моральну шкоду, яка полягає в нанесенні моральних страждань від неможливості у повній мірі користуватись житловим приміщенням; позивач був змушений докладати значні зусилля для організації усунення наслідків залиття та організації свого життя, був обмежений в можливості проводити свій вільний час іншим чином, ніж звичайно, ходила на прийоми до лікаря-психотерапевта. Виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що з відповідача слід стягнути грошову суму в розмірі 3000,00 грн. на користь позивача, яка буде достатньою для відшкодування завданої позивачу моральної шкоди, а позовну вимогу у цій частині задовольнити частково. Згідно з ст.141 Цивільного процесуального кодексу України на відповідача слід покласти сплачені позивачем при подачі позову до суду документально підтверджені судові витрати, а саме 640 грн. судового збору. На підставі ст. 151 ЖК України, ст.ст.22, 23, 322, 1166, 1167 ЦК України

Outcome: partial