Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-18 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідача про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання сина в розмірі ј частини від заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно. Обґрунтовуючи свої вимоги позивач посилається на те, що з відповідачем остання перебуває в шлюбі зареєстрованому 20.02.2016 року. Її з відповідачем подружнє життя не склалось, через те, що вони різні люди за характерами, у них різні погляди на проблеми сім`ї та побуту, ведення господарства, виховання дитини. Сімейно-шлюбні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть, з березня 2019 року проживають окремо. В період спільного проживання народився син - [PERSON] , [INFO] , який проживає разом з нею, перебуває на її утриманні. Відповідач не виконує покладені на нього обов`язки по утриманню та вихованню дитини. У зв`язку з викладеним, позивач звертається до суду з даним позовом. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.11.2019 року головуючим суддею по розгляду даної справи визначено суддю Панченко О.М. (а.с. 13). Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 03.12.2019 року позовну заяву [PERSON] було залишено без руху, з наданням терміну для усунення недоліків (а.с. 14-16). 18.12.2019 року від позивача до канцелярії суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, з додатками (а.с. 20-32). Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 21.12.2019 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання по справі (а.с. 33). Протокольною ухвалою суду від 29.04.2020 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 54). В судове засідання позивач не з`явилася, в матеріалах справи міститься письмова заява від останньої, про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримуює в повному обсязі, посилаючись на викладене в позовній заяві, щодо заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явився про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Про причини неявки в судове засідання суд не повідомив. Оскільки позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, а відповідач належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що подружжя перебуває в шлюбі зареєстрованому 20 лютого 2016 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 255. Від шлюбу мають спільну дитину - [PERSON] , [INFO] . Шлюбні відносини між подружжям не склались, через несумісність характерів, різні погляди на шлюб та сім`ю, ведення господарства, на момент розгляду справи в суді спільного господарства не ведуть, не підтримують сімейно-шлюбні відносини, проживають окремо. З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу. Згідно ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Згідно зі ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. При визначенні розміру аліментів суд враховує обставини, передбачені ст. 182 СК України, а саме: -стан здоров`я та матеріальне становище дітей; -стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; -наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; -наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; -доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; -інші обставини, що мають істотне значення. Згідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів,визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів. Згідно із ч. 1 ст.191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви. У відповідності Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум на дітей віком до 6 років з 1 січня 2020 року становить 1779 грн., з 1 липня - 1859 грн., з 1 грудня - 1921 грн. Враховуючи вище викладене, суд вважає можливим стягувати з відповідача на користь позивача на утримання дитини аліменти у розмірі ј частини від заробітку (доходу), щомісяця, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи від дня пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття. Сторони не позбавлені можливості у разі зміни матеріального стану звернутися до суду з позовом про збільшення або зменшення розміру аліментів. Відповідно до ст. 430 ЦПК України рішення у межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Outcome: approved