Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-21 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом (а.с. 3-5, 78-80) і свої вимоги обґрунтовує тим, що 29.09.2014 року її квартиру було залито водою з вини відповідача як власника квартири № 177, що знаходиться в м. Суми по вул. Лермонтова, яка розташована поверхом вище над квартирою позивача, в результаті чого в коридорі з`явилися мокрі жовті плями, в коридорі шпалери в місцях з`єднання розійшлися. В зв'язку з тим, що її квартира була залита водою, вона звернулася до власника квартири № 177, яка знаходиться в м. Суми по вул. Лермонтова та КП «Сумижитло» з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття її квартири. Комісією КП «Сумижитло» був складений [PERSON] про залиття квартири № 173 по вул. Лермонтова в м.Суми, визначено, що залиття відбулося з вини відповідача. З метою визначення розміру шкоди заподіяної позивачу як власнику квартири та вартості ремонтно-відновлювальних робіт вона звернулася до судового експерта. Згідно з висновком вартість ремонтно-відновлювальних робіт оздоблення пошкоджених стін та стелі в коридорі внаслідок залиття водою у квартирі № 173в м. Суми по вул. Лермонтова,17 та як наслідок розмір нанесених матеріальних збитків позивачеві як власникові квартири, станом на жовтень 2014 року становить 2198грн. За проведення експертизи нею було сплачено 650грн. Позивач просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача на її користь в відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 2848грн., а також судовий збір в сумі 243,60грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 1000грн. В судовому засіданні позивач та її представникпозов підтримали в повному обсязі з зазначених підстав, просили задовольнити. В судовому засіданні відповідач та його представник позов не визнали, пояснивши, що комісія КП «Сумижитло» після складення відповідного [PERSON] від 01 жовтня 2014 року не встановила дійсну, справжню причину затоплення квартири позивача - до нього в квартиру не приходила, не перевіряла мережу водопостачання на предмет виявленню її несправності. В [PERSON] не зазначено кількість наявних рижих плям на стелі як коридору так і кухні, також не відреагувала на його попередні звернення до КП «Сумижитло» про термінову необхідність проведення ремонту покрівлі будинку, оскільки внаслідок його протікання (його квартира розміщена на останньому дев`ятому поверсі) частково затоплювалася як його квартира, так і коридор загального користування дев'ятого поверху. Зрозуміло, що ніхто і ніяких ремонтних робіт покрівлі не робив і не робить по цей час, а дах як протікав, так протікає й понині. Він звертався до КП «Сумижитло» з проханням відремонтувати покрівлю 22 жовтня 2012 року. 05 березня 2015 року він ще раз звертався до КП «Сумижитло» з усним проханням відремонтувати покрівлю будинку, створити комісію з метою перевірити факт затоплення його квартири через несправність покрівлі будинку, на що отримав відповідь, що комісію «Сумижитло» складає лише у разі затоплення квартири мешканцями будинку. Простіше кажучи, він отримав відмову. 10 серпня 2015 року з цього самого приводу він востаннє звертався до КП «Сумижитло» з проханням відремонтувати покрівлю будинку, але знову отримав відмову. КП «Сумижитло» умисно уникає створення відповідної комісії по встановленню факту затікання квартири з їхньої вини. Вважає, що відповідачем має бути не він, а КП «Сумижитло» Сумської міської ради. В середині жовтня (точної дати не пам'ятає) 2014 року до нього додому прийшов син позивача [PERSON] і повідомив його, що з його вини у вересні 2014 року відбулося залиття їхньої квартири, внаслідок чого в коридорі на стелі (чи на стіні) квартири появилося жовта пляма. При цьому [PERSON] запропонував сплатити 3000грн. або ж купити йому для проведення ремонту будівельні матеріали та шпалери в кількості шести рулонів. З метою уникнути із сусідами непорозумінь, він запропонував сину позивача прийнятну для нього і узгоджену з ним суму 1000 грн. і що власниця квартири № 173, в тому числі і її син, до нього ніяких претензій майнового характеру не матимуть. Через декілька днів він покликав [PERSON] і запропонував їй 1000грн., але позивач відмовилася написати розписку і кошти не були передані. Відповідач, представник відповідача вважають, що заявлені позивачем вимоги є безпідставними і такими, що не підлягають задоволенню. Допитана як свідок позивач [PERSON] пояснила, що залиття її квартири відбувається часто. Так, в минулому році сталося залиття, в коридорі були пошкоджені штукатурка, шпалери. В вересні 2014 року в кухні залиття не було. Син ходив до [PERSON] і останній сказав, що лопнув стояк чи щось інше трапилося. Стосовно відшкодування шкоди з [PERSON] не домовилися. Свідок [PERSON] син [PERSON], який є співвласником квартири [ADDRESS] і проживає в ній, пояснив, що відразу, як він виявив протікання з 9-го поверху, звернувся до [PERSON] Сліди залиття були на стелі та стіні. На стіні була велика пляма. [PERSON] в той момент вдома не було, але протягом дня він мав розмову з [PERSON], який повідомив, що прокапувала пральна машина, скаржився, що паркет замочив. Він звертався до [PERSON] з приводу відшкодування шкоди і [PERSON] виявив бажання відшкодувати 1000грн., але така сума не задовольнила. Допитаний судом свідок [PERSON], який був членом комісії, працював в КП «Сумижитло» начальником технічної дільниці пояснив, що з приводу залиття квартири звернувся син [PERSON], була створена комісія і обстежена квартира позивача та встановлено, що в коридорі позивача є сліди залиття в коридорі, а саме на стелі та на стінах, зявилися рижі плями. За такий період з залиття квартири можлива поява рижих плям. Площа залиття не була значною, був складений відповідний акт. Не памятає, чи на стелі була водоемульсійна фарба, чи шпалери. Якщо на стелі водоемульсійна фарба і шпалери плями від залиття проявляться і на фарбі, і на шпалерах. За розташуванням плям в коридорі, проходженням інженерних мереж був зроблений висновок, що залиття відбулося з квартири, яка розташована поверхом вище, з ванни чи туалету через несправність інженерних мереж, але квартира відповідача обстежена не була у звязку з відсутністю мешканців. З іншої сусідньої квартири залиття не могло відбутися, оскільки не має спільних інженерних мереж. Відповідачу протягом найближчих днів після складання акту вручили припис. Якби у [PERSON] протікав дах на час залиття сусідньої квартири, він би звернувся до КП «Сумижитло». В вересні 2015 року до ТОВ «Форекс-плюс», де він працює, звертався [PERSON] з приводу протікання даху будинку, просив, щоб склали акт. Суд, заслухавши пояснення сторін, їх представників, показання свідків, перевіривши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню частково з таких підстав: Судом встановлено, що відповідач [PERSON] є одним з співвласників квартири [ADDRESS]. Викладені обставини підтверджуються свідоцтвом про право на спадщину за законом (а.с.98), договорами купівлі-продажу нерухомого майна від 11.06.199 року (а.с.99, 100, 101), витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі (а.с.96), витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с.97). 29.09.2014 року відбулося залиття квартири позивача з квартири відповідача, яка розташована поверхом вище. Залиття квартири позивача, яке відбулося 29.09.2014 року, стосується залиття коридору, який в технічному паспорті зазначений під цифрою «1». При обстеженні квартири позивача 01.10.2014 року комісією КП «Сумижитло» було встановлено, що в коридорі на стелі є сліди затікання у вигляді рижих плям, на стінах (шпалери) в місцях зєднання розійшлися стики, що підтверджується актом (а.с.6). Квартира відповідача обстежена не була у звязку з відсутністю відповідача вдома на час обстеження. Допитаний як свідок син [PERSON] [PERSON] підтвердив, що з приводу залиття квартири 29.09.2014 року він звертався до [PERSON], який повідомив, що протікала пральна машина, залиття було саме з квартири [PERSON], і відповідач пропонував йому кошти в сумі 1000грн. в відшкодування шкоди. В судовому засіданні [PERSON] підтвердив, що до нього звертався [PERSON] і він зазначав останньому, що протікала пральна машина, погодився відшкодувати 1000грн., але [PERSON] не захотіли написати розписку, їх не задовольнила така сума, тому він кошти не передав. Допитаний як свідок начальник технічної дільниці КП «Сумижитло» [PERSON] підтвердив, що з приводу залиття квартири звертався син [PERSON], була створена комісія, яка обстежила квартиру позивача і встановила, що залиття відбулося з квартири [PERSON] через несправність інженерних мереж. Всі виявлені пошкодження були зафіксовані в акті, а [PERSON] працівники повинні були вручити припис. З приводу протікання даху будинку в той час [PERSON] до них не звертався Згідно з приписом від 06.10.2014 року мешканцю квартири [ADDRESS] ( в цій квартирі проживає [PERSON]І.) було запропоновано привести інженерні мережі у санвузлі у належний санітарний стан до 10.10.2014 року, а також слідкувати за станом інженерних мереж та санітарно-технічного обладнання (а.с.133). В судовому засіданні відповідач [PERSON] не заперечував, що він отримав цей припис приблизно протягом тижня після звернення до нього [PERSON] Позивач звернулася до судового експерта, який відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження (а.с.8-18, 105-125) визначив, що розмір заподіяної майнової шкоди у звязку з залиття квартири становить 2198грн. Допитаний в суді судовий експерт [PERSON] підтвердив, що ним обстежувалася квартира позивача і були виявлені сліди затікання на стелі та на стіні коридору, рижі плями. Відразу під час допиту експерт сказав, що на стелі був пластик, але згодом пригадав, що на стелі були і шпалери, і була пофарбовано водоемульсійною фарбою. Це було повязано з тим, що він обстежував кілька квартир на вул.Лермонтова і відразу не міг пригадати. Незалежно від розміру плями на шпалерах на стелі їх (шпалери) потрібно міняти. Вартість майнової шкоди визначалася станом на жовтень 2014 року у повній відповідності з методикою. Вартість майнової шкоди визначена судовим експертом з урахуванням коштів на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, ПДВ, що становить 2198грн., в т.ч. прямі витрати по кошторису (вартість матеріалів, робіт 459грн., заробітна плата -766грн.), загальновиробничі витрати - 444грн., кошторисний прибуток 112грн., кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій 51грн., ПДВ -366грн. (а.с.105-125). Згідно з ст.1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В судовому засіданні відповідач [PERSON] заперечував свою вину у залитті квартири позивача. Відповідач [PERSON] не надав доказів, що станом на вересень 2014 року відбувалося залиття його квартири через протікання даху будинку, що призвело до залиття квартири позивача. Так, відповідач [PERSON] надав суду звернення від 25.09.2015 року до Сумської міської ради з приводу протікання даху будинку, заяву до КП «Сумижитло» від 28.08.2015 року, заяви щодо залиття квартири від 18.09.2015 року, а також відповідь КП «Сумижитло» від 18.08.2011 року щодо запланованих робіт по ремонту покрівлі на вересень 2011 року (а.с.66-72). Згідно з ст.1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В справах про відшкодування шкоди саме відповідач повинен довести, що заподіяння шкоди сталося не з його вини. Докази, що станом на 29.09.2014 року відбулося залиття його квартири через протікання даху і з цього приводу він звертався до КП «Сумижитло» відповідач суду не надав. Відповідач [PERSON] отримав припис КП «Сумижитло» від 06.10.2014 року і при незгоді з цим приписом, мав би звернутися до КП «Сумижитло» щодо зясування, з якого приводу цей припис йому був внесений. Але з дій [PERSON] вбачається, що з приписом він погодився. [PERSON] в добровільному порядку бажав відшкодувати позивачу заподіяну шкоду, як до звернення з позовом до суду, так і в ході судового розгляду. Такі дії відповідача [PERSON] підтверджують, що залиття квартири позивача сталося саме з його вини. Не проведення обстеження квартири відповідача комісією КП «Сумижитло» у звязку з відсутністю відповідача не звільняє останнього від відповідальності за шкоду, оскільки в ході судового розгляду встановлено, що залиття квартири позивача відбулося саме з вини відповідача [PERSON] через несправності в роботі його пральної машини, технічного обладнання. Відповідач як власник квартири зобовязаний не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень та порушують умови проживання громадян відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків в редакції постанови КМУ від 24.01.2006р. №45. Суд пропонував сторонам при незгоді з висновком експерта заявити клопотання про призначення судової експертизи, але сторони та їх представники з таким клопотанням до суду не зверталися. Розмір в відшкодування завданої шкоди суд визначає в розмірі 1225грн. (459грн.+766грн.=1225грн), що включає вартість матеріалів, робіт та заробітну плату. Підстав для стягнення коштів з урахуванням прибутку, коштів на покриття загальновиробничих та адміністративних витрат суд не вбачає за відсутності доказів виконання таких робіт спеціалізованою організацією. З відповідача [PERSON] підлягають стягненню і витрати в сумі 650грн. за проведення будівельно-технічного дослідження спеціаліста (а.с.106), які є сумою заподіяних збитків позивачу згідно з ст.22 ЦК України, оскільки позивач вимушений був звертатися до спеціаліста з метою визначення розміру шкоди. Стосовно стягнення витрат на правову допомогу в розмірі 1000грн. Позивач надала суду квитанцію про сплату 1000грн. ТОВ «ЮКО [PERSON]» (а.с.2). В судових засіданнях 17.06.2015 року, 01.07.2015 року, 18.08.2015 року, 25.09.2015 року, 13.10.2015 року інтереси [PERSON] представляли [PERSON] та [PERSON] на підставі довіреності (а.с.24). Позивач не заявляла клопотання про допуск до участі у справі як фахівців у галузі права представників [PERSON] та [PERSON], докази, що ці особи працюють в ТОВ «ЮКО [PERSON]» в матеріалах справи відсутні. [PERSON] та [PERSON] приймали участь у справі як представники позивача, а не як фахівці у галузі права, оскільки позивач не подавав до суду заяву про допуск [PERSON] та [PERSON] як фахівців у галузі права і вони відповідно не були допущені до участі у справі як фахівці у галузі права, як це передбачено ч.2 ст.56 ЦПК України. Чинне законодавство не відносить витрати на представника до судових витрат, а тому відшкодування таких витрат не передбачено діючим законодавством. Витрати на правову допомогу в розмірі 1000грн. не доведені, відсутній розрахунок таких витрат.Отже, суд не вбачає підстав для стягнення витрат на правову допомогу з відповідача. Оскільки позовні вимоги [PERSON] задоволені частково, з відповідача [PERSON] на користь [PERSON] підлягає стягненню судовий збір в розмірі 160грн.38коп. пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial