Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-06 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька [PERSON] , про що 21.04.2007 складено відповідний актовий запис № 77. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] заповіт не склав. На звернення до нотаріуса 13.11.2019 з приводу оформлення спадщини отримала відмову у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. У встановлений строк до нотаріальної кантори із заявою про прийняття спадщини не зверталася, оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини і вважала себе такою що прийняла спадщину. Ухвалою судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 03.12.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі та призначено до підготовчого засідання у порядку загального позовного провадження (а.с. 13-14). Ухвалою судді від 07.02.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с. 34-35). Позивач у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлені вимоги підтримала та просила їх задовольнити (а.с. 60). Представник відповідача Лісівської селищної ради Олександрівського району Кіровоградської області у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без участі представника, проти задоволення позову не заперечила (а.с. 58). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Дослідивши письмові докази у справі та проаналізувавши їх в сукупності, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , який являється батьком позивача (а.с. 5-6, 8). Згідно довідок Лісівської селищної ради Олександрівського району Кіровоградської області № 607 від 13.11.2019 та № 121 від 06.05.2020 позивач на день смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , була зареєстрована, проживала разом і вела спільне господарство з останнім за адресою: [ADDRESS] (а.с. 10, 59). Відповідно до повідомлення Олександрівської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області № 27/01-16 від 21.01.2020, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , Олександрівською районною державною нотаріальною конторою спадкова справа не заводилась, заяв про прийняття спадщини та про відмову від прийняття спадщини не надходило (а.с. 28). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 17.01.2020 за параметром запиту [PERSON] , дата смерті [INFO] , у спадковому реєстрі інформація відсутня (а.с. 29). Згідно листа державного нотаріуса Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1, виконуючої обов`язки по наданню нотаріальних послуг населенню Олександрівського району Кіровоградської області Сибірцевої О.В., [PERSON] роз`яснено що нею не подано заву про прийняття спадщини у встановлений Цивільним кодексом України шестимісячний строк та рекомендовано звернутися до суду за визначенням додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с. 9). Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини - з дня смерті спадкодавця (ч. 2 ст. 1220 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до п. 26 вказаної Постанови, суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Як роз`яснено у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Частиною 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Таким чином беручи до уваги те, що [PERSON] є спадкоємцем за законом, на час відкриття спадщини була зареєстрована, проживала разом зі спадкоємцем та вела спільне господарство, не заявила про відмову від спадщини, суд вважає доцільним визначити позивачу додатковий строк тривалістю в один місяць, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки остання не пропустила строк на прийняття спадщини, так як вважається такою, яка прийняла спадщину, проте нотаріус відмовляє їй у видачі свідоцтва про прийняття спадщини у зв`язку з пропуском вищезазначеного строку.

Outcome: approved