Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-16 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, свої вимоги мотивує тим, що 15.06.1979 р. зареєструвала шлюб з [PERSON] 30.07.1986 р. їхня сімя, яка складалася з чотирьох чоловік (її, чоловіка та двох синів - [PERSON] і [PERSON]) отримала ордер № 521 на право зайняття житлового приміщення, житловою площею 37,74 кв.м., яке складається із трьох кімнат в квартирі [ADDRESS], основним наймачем зазначеної квартири був [PERSON] І.В.10.09.1987 р. у них народився син, [PERSON], який також був зареєстрований в цьому житлі. У 1998 році вони з чоловіком розірвали шлюб, після чого рішенням виконкому від 16.06.1998 р. квартира була поділена, кімната площею 8,2 кв.м. була закріплена за [PERSON], а дві кімнати площею 29,1 кв.м. були закріплені за нею та трьома синами і відкриті окремі рахунки. Через деякий час вони з чоловіком примирилися та стали проживати як одна сімя. Зазначає, що в сімї був спільний бюджет, куди входили кошти, які вони отримували та витрачали на потреби сімї, навчання дітей, придбання речей та інше, оплачували комунальні послуги за все житло. Житловою площею користувалися разом, кімнату площею 8,2 кв.м. вони з [PERSON] використовували як спільну спальню. 23.07.2008 р. [PERSON] помер. Після смерті чоловіка вона продовжила користуватися кімнатою площею 8,2 кв.м. Вказує, що у звязку з тим, що на кімнату відкрито окремий рахунок вони не можуть її приватизувати, але вважає, що має право на користування житловою площею всієї квартири оскільки проживали однією сімєю. Просила визнати за нею право на користування житловою площею кімнатою площею 8,2 кв.м. в квартирі [ADDRESS], як дружини померлого [PERSON], обєднати особові рахунки на квартиру [ADDRESS], відкритих на імя [PERSON] та [PERSON] в один особовий рахунок. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги з наведених підстав підтримали і просили задовольнити. [PERSON] суду пояснила, що вона зареєстрована і проживає у [INFO], ордер на яку був отриманий ще за життя її чоловіка. Після того, як вони з чоловіком розірвали шлюб квартира була поділена, кімната площею 8,2 кв.м. була закріплена за ним і було відкрито окремі рахунки, але вони проживали в цій кімнаті як одна сімя та в них був спільний бюджет, куди входили кошти, які вони отримували та витрачали на потреби сімї, навчання дітей, придбання речей та інше, оплачували комунальні послуги за все житло. Після смерті чоловіка вони проживали в квартирі та продовжує користуватися його кімнатою. Хотіла приватизувати квартиру, однак у звязку з тим, що на кімнату відкрито окремий рахунок вони не можуть цього зробити. Зазначила, що зверталися із заявами до [PERSON] обліку, розподілу та приватизації житла Сумської міської ради та Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради, проте їм було відмовлено. У судовому засіданні третя особа [PERSON] позовні вимоги з наведених підстав підтримав і просив задовольнити. Зазначив, що батьки проживали однією сімєю в квартирі та він навіть не знав, що рахунки були поділені, сплачували і сплачують комунальні послуги разом за всю квартиру. У судовому засіданні представник відповідача і третьої особи Виконавчого комітету Сумської міської ради і управління обліку, розподілу та приватизації житла Сумської міської ради - [PERSON] позов не визнала. В обґрунтування заперечень зазначила, що жиле приміщення, яке звільнилося в квартирі, в якій проживає два або більше наймачів, на прохання наймача, що проживає в цій квартирі і потребує поліпшення житлових умов, надається йому, а в разу відсутності такого наймача іншому наймачеві, який проживає в тій же квартирі, при цьому загальний розмір жилої площі не повинен перевищувати норми, встановленої статтею 47 Житлового кодексу УРСР, крім випадків, коли наймач або член його сімї має право на додаткову жилу площу, якщо розмір ізольованої кімнати, що звільнилася, є меншим за встановлений для надання одній особі, зазначена кімната у всіх випадках передається наймачеві на його прохання. Відповідно до постанови виконавчого комітету Сумської обласної ради народних депутатів та обласної ради профспілок від 26.12.1984 р. № 383 потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни, забезпечені жилою площею менше ніж по 6 кв.м., а оскільки на даний час вона разом з синами займає дві кімнати жилою площею 29,1 кв.м., то вони вважаються такими, що забезпечені житлом. Треті особи [PERSON], [PERSON] у судове засідання не зявилися, надали листи відповідно до яких просили розглядати справу без їх участі, позовні вимоги підтримали. Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено наступні обставини. Позивач [PERSON] перебувала у з [PERSON] з 15.06.1979 р., що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія ІІ-КИ № 308358 (а.с. 10), який 17.09.1997 р. було розірвано розірвано (а.с. 11). 30.06.1986 р. Виконавчим комітетом Сумської міської ради народних депутатів [PERSON] видано ордер на жиле приміщення № 521, відповідно до якого останній з сімєю з чотирьох чоловік ([PERSON] заявник, [PERSON] жінка, [PERSON] син, [PERSON] син) отримав право на зайняття жилого приміщення площею 37,47 кв.м., яке складається з трьох кімнат в квартирі [ADDRESS] (а.с. 12). Згідно рішення виконкому від 16.06.1998 р. у квартирі [ADDRESS] площею 8,2 кв.м. закріплено за [PERSON], дві кімнати площею 29,1 кв.м. закріплено за [PERSON] (а.с. 13). 23.07.2008 р. [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія І-БП № 087403 від 24.07.2008 р. (а.с. 15). Відповідно до довідки (виписка із будинкової книги про склад сімї і прописку) [PERSON] прописана в [ADDRESS] та на неї відкрито особовий рахунок № 140998, крім неї на цій житловій площі прописані [PERSON], [PERSON], [PERSON] Другий особовий рахунок № 141019 відкрито на [PERSON], який помер 23.07.2008 р. (а.с. 14). Факт сплати комунальних послуг позивачем за користування квартирою № 48 в будинку № 45 по проспекту Курському в м. Суми за двома особовими рахунками № 140998 та № 141019 підтверджується квитанціями (а.с. 64-69). 23.02.2017 р. [PERSON] звернулася з заявою до міського голови про обєднання особових рахунків кімнати жилою площею 29,1 кв.м. та кімнати жилою площею 8,2 кв.м. та про надання їй квартири жилою площею 37,3 кв.м. (а.с. 16). На вказане звернення позивача [PERSON] обліку, розподілу та приватизації житла Сумської міської ради листом № 56/11.04-11 від 03.03.2017 р. повідомило, що відповідно до постанови виконавчого комітету Сумської обласної ради народних депутатів та обласної ради профспілок від 26.12.1984 р. № 383 потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни, забезпечені жилою площею менше ніж по 6 кв.м., а оскільки на даний час вона разом з синами займає дві кімнати жилою площею 29,1 кв.м., то виконавчий комітет не має законних підстав задовольнити її заяву (а.с. 17). 26.06.2017 р. [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], що мешкають за адресою [ADDRESS] звернулися до Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради із заявою про визнання [PERSON] наймачем кімнати площею 8,2 кв.м. в квартирі [ADDRESS] (а.с. 61-62). Розглянувши вказане колективне звернення Департамент забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради листом № 120-06.01.21/1668 від 07.07.2017 р. повідомило, що відповідно до ст. 103, 106 Житлового кодексу Української РСР повнолітній член сімї наймача вправі у разі смерті наймача вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму. Оскільки крім померлого наймача [PERSON] у кімнаті жилою площею 8,2 кв.м. нікого зареєстровано не було, одночасно з його смертю й припинив дію договір найму, а тому визнати наймачем кімнати жилою площею 8,2 кв.м. не має законних підстав (а.с. 63). Відповідно до ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Згідно ч. 1 ст. 54 ЖК України , якщо в квартирі, в якій проживає два або більше наймачі, звільнилося неізольоване жиле приміщення, воно надається наймачеві суміжного приміщення. Відповідно до вимог ст. ст. 61, 63 ЖК України, користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення, який укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем житлово-експлуатаційною організацією і наймачем громадянином, на імя якого видано ордер. Згідно\~ст. 64 ЖК України\~члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Згідно\~ст. 65 ЖК України\~квартиронаймач вправі в установленому порядку, за письмовою згодою всіх членів сім'ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім'ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім'ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами\~\~його сім'ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням. Пленум Верховного Суду України у п. 9\~постанови «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» від 12.04.1985 року № 2\~\~роз'яснив, що вирішуючи спори про право користування жилим приміщенням осіб, які вселилися до наймача, суд повинен з'ясувати: чи дотриманий встановлений порядок при їх вселенні, зокрема, чи була письмова згода на це всіх членів сім'ї наймача, чи зареєстровані вони в даному жилому приміщенні, чи було це приміщення постійним місцем їх проживання, чи вели вони з наймачем спільне господарство, тривалість часу їх проживання, чи не обумовлено угодою між цими особами, наймачем і членами сім'ї певний порядок користування жилим приміщенням. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON], яка є сусідкою позивача проживаюча [INFO], суду пояснила, що знає позивача з 1993 року, зазначила, що [PERSON] проживає у [INFO] сімєю разом з дітьми, її чоловік помер у 2008 році. За життя чоловіка проживали однією сімєю у всій квартирі. Зазначені обставини також підтвердила свідок [PERSON], яка суду пояснила, що [PERSON] проживала у квартирі з чоловіком та дітьми, знала, що особові рахунки були розділені, однак позивач сплачувала комунальні послуги повністю за всю квартиру. Судом встановлено, що позивач [PERSON] з 1986 року постійно проживає і зареєстрована у [INFO], з 1998 року користується всією квартирою і набула права на користування кімнатою площею 8,2 кв.м. Право позивача користування кімнатою площею 8,2 кв.м. у квартирі № 48 по проспекту Курському в місті Суми не визнається відповідачем. Зважаючи на наведені норми права та встановлені обставини, суд дійшов висновку про необхідність захисту права позивача, яке не визнається відповідачем та визнання за нею права користування кімнатою площею 8,2 кв.м. у квартирі [ADDRESS]. Вимоги позивача про обєднання особових рахунків на квартиру [ADDRESS] відкритих на імя [PERSON] та [PERSON] в один особовий рахунок задоволенню не підлягають, оскільки це питання віднесено виключно до компетенції Виконавчого комітету Сумської міської ради. Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позову.

Outcome: partial