Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-24 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про продовження строків прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . У позовній заяві позивач зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на земельну ділянку, кадастровий номер 4820685300:05:000:0323, площею 6,19 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Позивач є спадкоємцем після померлої. Інших спадкоємців, які прийняли спадщину, немає. Позивач пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. На думку позивача, строк для звернення до нотаріальної контори був пропущений з поважних причин, оскільки вона тривалий час не могла знайти державний акт про право власності на земельну ділянку, вважала цей документи втраченим та була впевнена, що заповіт є гарантією факту належності їй вказаної земельної ділянки. У березні 2021 року позивачу випадково потрапив до рук державний акт про право приватної власності на вказану земельну ділянку, виданий на ім`я спадкодавця [PERSON] . У квітні 2021 року позивач звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте їй було відмовлено у вчинені нотаріальної дії через пропущення шестимісячного терміну для прийняття спадщини. Посилаючись на викладене, позивач просила про визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] тривалістю в один місяць. Від представника позивача надійшла заява про підтримання позову та розгляд справи за відсутності сторони позивача. Від відповідача Привільненської сільської ради Баштанського району Миколаївської області надійшла заява про розгляд справи за відсутності відповідача. До суду відзив на позов не надходив. З огляду на те, що належним чином повідомлені сторони до суду не з`явилися, в матеріалах справи є достатньо даних про права та обов`язки сторін, суд ухвалив про слухання справи за відсутності сторін. Дослідивши наявні у справі матеріали (копію свідоцтва про смерть від 02.07.2020 року; копію довідки виконкому Привільненської сільської ради № 92/04-09 від 21.04.2021 року; копію заповіту № 30 від 06.02.2007 року; копію витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 22.04.2021 року; постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №116/02-31 від 30.04.2021 року; копію державного акту про право власності на земельну ділянку ЯА №745442 від 06.03.2006 року; копію свідоцтва про народження від 07.03.1970 року; копію свідоцтва про укладення шлюбу від 14.08.1989 року; копію спадкової справи після смерті [PERSON] ), суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на земельну ділянку за кадастровим номером 4820685300:05:000:0323, площею 6,19 га, яка розташована в межах території Привільненської сільської ради Баштанського району Миколаївської області. Позивач [PERSON] є спадкоємцем після померлої за законом першої черги, проте протягом встановленого законом шестимісячного строку не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, натомість відповідно заяву було подано 22.04.2021 року. На підставі заяви позивача нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №116/02-31 від 30.04.2021 року у зв`язку з тим, що позивач на момент відкриття спадщини разом із спадкодавцем не була зареєстрована і не проживала, в установлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини не зверталася. Зазначені правовідносини врегульовані ст.ст. 1269 ч.1; 1270 ч.1; 1272 ч.3 ЦК України, із змісту яких слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але не проживав на час відкриття спадщини із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з постановою Верховного Суду від 17.10.2018 року №681/203/17-ц вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. За такого, строк для прийняття позивачем пропущений з поважних причин, оскільки останній протягом вказаного строку не подав заяву про прийняття спадщини через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно. Та оскільки жоден інший спадкоємець із заявою про прийняття спадщини не звертався, спадщина не визнавалась відумерлою та відповідач не заперечує проти позову, суд з врахуванням принципу пропорційності вважає можливим визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, на підставі ст.ст. 1269 ч.1; 1270 ч.1; 1272 ч.3 ЦК України та

Outcome: approved