Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-07 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що вона проживала за адресою [INFO], з липня 2005 року вона почала проживати однією сімєю без реєстрації шлюбу з [PERSON] в його квартирі за адресою [ADDRESS], по день смерті [PERSON], разом вели спільне господарство, доглядали за його єдиною повнолітньою донькою інвалідом [PERSON], [INFO] 13.01.2014 року помер [PERSON]. Після його смерті заявниця продовжувала проживати за вказаною адресою вдвох з донькою померлого чоловіка [PERSON] до її смерті 08. серпня 2016 року. Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду від 30.06.2017 року було встановлено факт проживання [PERSON], однією сімєю з [PERSON] як чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу з липня 2005 року по день смерті чоловіка однією сімєю, також був встановлений факт проживання [PERSON], однією сімєю з [PERSON], яка померла 06.08.2016 року, за адресою [ADDRESS], з липня 2005 року по день смерті останньої. Позивач є єдиним спадкоємцем четвертої черги за законом і звернулася до нотаріуса, щоб оформити спадщину, але виявилося, що позивач пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, що унеможливлює отримання свідоцтва про прийняття спадщини. [PERSON] зазначає, що через відрядження в зону АТО та з причини відсутності судового рішення, яке було винесене, лише, 30.06.2017р, де було встановлено юридичні факти проживання однією сімєю, не змогла вчасно звернутися до нотаріуса, а тому просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини. Позивач та її пресдтавник в судове засідання не зявилися, подано суду заяву в якій зазначено, що позивач свої вимоги підтримує в повному обсязі, просять провести розгляд справи без їхньої участі. Відповідач - [PERSON] міська рада Київської області, не направив до суду свого представника, про день та час розгляду справи були повідомлені належно, направили суду заяву про розгляд справи без участі їхнього представника на розсуд суду. Третя особа - [PERSON] міська державна нотаріальна контора Київської області, свого представника до суду не направили, направили суду заяву про розгляд справи без участі їхнього представника. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що 13.01.2014 року помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть [PERSON] 1-ОК № 297884. З матеріалів спадкової справи до майна померлого [PERSON] вбачається, що вона була заведена за заявою спадкоємця першої черги доньки [PERSON], свідоцтво про право на спадщину не видавалося \\ а.с.55\\ . З відповіді державного нотаріуса [PERSON] вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Зі змісту позовної заяви вбачається, що з липня 2005 року [PERSON] почала проживати однією сімєю зі своїм сусідом [PERSON], як чоловік і жінка, без реєстрації шлюбу у його квартирі [ADDRESS] (бувший 50 років Перемоги) в м.Біла Церква. Разом з ними, як член сімї, за цією адресою проживала також повнолітня одинока донька чоловіка [PERSON], [INFO], інвалід з дитинства. Встановлено, що 06.08.2016 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть [PERSON] 1-ОК № 374008. Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду від 30.06.2017 року у справі №357/2492/17 було встановлено факт проживання [PERSON] з [PERSON] як чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу з липня 2005 року по день смерті чоловіка 13.01.2014 року за адресою [ADDRESS]; встановлено факт проживання [PERSON] однією сімєю з [PERSON], яка померла 06.08.2016 року, за адресою [ADDRESS], з липня 2005 року по день смерті останньої. Наведені обставини підтверджують те, що відсутність рішення про встановлення зазначених фактів унеможливлювало подачу позивачем заяви про прийняття спадщини до липня 2017 року. Встановлено, що Державний нотаріус Другої [PERSON] міської державної нотаріальної контори відмовила [PERSON] в оформленні спадкових прав після смерті [PERSON], оскільки [PERSON] не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в строк, шість місяців з дня відкриття спадщини. /а.с.11/. Згідно з ч.1 ст.1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За положеннями ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 Про судову практику у справах про спадкування, особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи наведене, наявність обставин, які суд вважає поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, а отже, позов підлягає до задоволення. На підставі викладеного,

Outcome: approved