Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-21 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається з 1 / 4 частки квартири під [ADDRESS] . Спадкоємцем першої черги по закону являється позивач, яка звернулася до нотаріуса, щоб оформити спадщину, але отримала відмову, оскільки пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що в зв`язку з незадовільним станом здоров`я, вона перебувала на стаціонарному лікуванні, та не змогла вчасно, наприкінці шестимісячного строку звернутися до нотаріуса, а тому просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини строком на три місяці. Представник позивача в судовому засіданні підтримала позовні вимоги. Відповідач - Білоцерківська міська рада, не направили до суду свого представника, подали суду заяву про розгляд справи без участі їхнього представника, за наявними матеріалами справи, на розсуд суду. Третя особа - [PERSON] в судовому засіданні підтримала позовні вимоги. Заслухавши пояснення представника позивача, третю особу, дослідивши матеріали справи, спадкову справу №145/2020 , суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] (а.с.3). Встановленим є те, що позивач по справі є дочкою померлого [PERSON] , який проживав по [ADDRESS] . Зазначене підтверджено матеріалами справи. (4,5,6). Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке позивач бажає успадкувати, звернулася з відповідною заявою до нотаріальної контори. Встановлено, що державний нотаріус Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Приймак А.Г. відмовила [PERSON] , в оформленні спадкових прав після смерті [PERSON] , як такій, що не прийняла спадщину в установлений Законом шестимісячний строк. (а.с.2). Судом було оглянуто спадкову справу №145/2020 до майна померлого [INFO] [PERSON] . Представник позивача суду пояснила, що після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке позивач бажає успадкувати та інші спадкоємці не мають заперечень. Окрім позивача ніхто не виявив бажання спадкувати після [PERSON] . Представник позивача зазначає, що [PERSON] не могла тривалий час займатися паперовими справами, оформляти спадщину, оскільки, саме наприкінці шестимісячного терміну після смерті свого батька, в період з 20.10.2016 по 14.11.2016 року, позивач перебувала на стаціонарному лікуванні в Білоцерківській міській лікарні №1. Матеріали справи містять Виписку з медичної картки хворого [PERSON] із зазначенням періоду лікування з 20.10.2016 по 14.11.2016 року та діагнозом: хронічний вертеброгенний крижовий радикуліт (а.с.10). Третя особа [PERSON] суду пояснила, що позивач приходиться їй донькою, яка після одруження виписалася з квартири по [ADDRESS] , проживає окремо зі своїм чоловіком. Спадкова квартира перебуває в спільній частковій власності третьої особи та [PERSON] [PERSON] хоча й проживала з [PERSON] в одній квартирі, але їх шлюб було розірвано. [PERSON] не заперечує щодо прийняття її дочкою спадщини після смерті батька [PERSON] та зазначила, що ніхто інший не претендує на спадкове майно [PERSON] .. Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Суд, оцінюючи докази та аналізуючи обставини справи, прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення. Позивачем надано докази перебування її на стаціонарному лікуванні саме наприкінці шестимісячного строку після смерті спадкодавця. В даному випадку, з урахуванням справедливого балансу інтересів сторін по справі, суд вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини (3 місяці) з метою фактичної реалізації нею своїх спадкових прав за відсутності інших спадкоємців. На підставі викладеного,

Outcome: approved