Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-14 00:00:00

Позивач звернулася до суду з даною позовною заявою на обґрунтування вказавши, що їй на праві власності належить 45/100 часток в житловому будинку та земельній ділянці, розташованих за адресою [ADDRESS]. Відповідачу [PERSON] на праві власності належить 55/100 часток вищевказаної земельної ділянки та житлового будинку. Згідно до ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ в натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. Конкретний варіант виділу в натурі частки може бути визначений лише після проведення будівельно-технічної експертизи. Добровільно вирішити спір неможливо, тому вона змушена звернутися до суду з даним позовом. Просить суд постановити рішення яким провести виділ належної їй на праві власності 45/100 часток житлового будинку № 1 з господарсько-побутовими будівлями по [ADDRESS] та 45/100 часток земельної ділянки для обслуговування житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями по [ADDRESS]. В судовому засіданні позивач та її представник позов підтримали, надали пояснення аналогічні до викладених у позовній заяві. Крім того, вони суду пояснили, що просять здійснити поділ житлового будинку та земельної ділянки відповідно до варіанту, запропонованого у висновку будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 207/5 від 14.05.2018 року. Даний варіант поділу житлового будинку має відступлення від ідеальних часток на користь відповідача, а тому позивач просить стягнути з відповідача [PERSON] на її користь компенсацію за відхилення від вартості в сумі 51315 грн. 03 коп. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов визнав частково, суду пояснив, що згідний із запропонованим у висновку експертизи варіантом поділу житлового будинку та земельної ділянки, проте не згідний сплачувати на користь позивачки будь-яку грошову компенсацію. Просить суд позов [PERSON] задовольнити частково. Представник відповідача позов визнав частково, суду пояснив, що сторона відповідача не заперечує проти варіанту поділу земельної ділянки та житлового будинку, запропонованого у висновку експертизи. Проте, вказаний висновок експертизи протирічить іншим матеріалам справи, оскільки вартість частин об'єкта, що належить кожному із співвласників , визначена порівняльним підходом з врахуванням вартості земельної ділянки. Незважаючи на те, що подаровані [PERSON] 55 % спірного будинку вартістю 123401 грн., як і 45 % будинку, що залишилися у власності [PERSON], є незмінними ідеальними частками, якими і в даний час в тих самих розмірах користуються сторони, експерт з незрозумілих і необґрунтованих підстав прийшов до висновку про необхідність відповідачу сплатити на користь позивача грошову компенсацію за відхилення від вартості, які приходиться на ідеальні частки будинковолодіння. Просить суд позов задовольнити частково. Вислухавши пояснення учасників процесу, допитавши експерта, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що спірне будинковолодіння розташоване на земельній ділянці площею 0,1000 га з цільовим призначенням для обслуговування будинку та господарських споруд, що знаходить за адресою: [ADDRESS]. Позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] є співвласниками житлового будинку з надвірними будинками та спорудами та земельної ділянки, які розташовані за адресою: [ADDRESS]. У вказаному будинковолодіння та земельній ділянці позивачці [PERSON] належать 45/100 часток, а відповідачу [PERSON] - 55/100 часток (а.с. 6-8, 94). Виділ співвласникам часток в натурі із спільної часткової власності у визначеному законом порядку не здійснений. Відповідно до ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ в натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. З висновку будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 207/5 від 14.05.2018 року (а.с. 58-81), вбачається, що розподіл будинковолодіння по [ADDRESS] в частках 55/100 до 45/100 частин будинковолодіння з метою обладнання окремих ізольованих квартир можливий без перепланування житлового будинку по фактичному користуванні співвласниками частинами будинку з відхиленням від ідеальних долей. Можливий варіант розділу будинковолодіння по [ADDRESS] в частках 55/100 до 45/100 частин будинковолодіння, частки співвласників після розподілу, відхилення від ідеальних часток та розмір компенсації викладено у дослідницькій части ні по першому питанню будівельно-технічної експертизи (табл.. № 4) та зображено на поверховому плані в додатку № 3. Так, варіант розподілу будинковолодіння між співвласниками можливий у частках: 56/100 часток - відповідачу [PERSON], 44/100 частки - позивачці [PERSON] До складу 56/100 часток будинковолодіння входять наступні приміщення (в додатку № 3 до експертизи позначені жовтим кольором): 2-1 площею 13,0 кв.м., 2-2 площею 3,3 кв., 2-3 площею 4,5 кв.м, 2-4 площею 11,5 кв.м, 2-5 площею 26,6 кв.м., 2-6 площею 19,5 кв.м, 2-7 площею 22,4 кв.м, 2-8 площею 15,2 кв.м, 2-9 площею 14,0 кв.м, гараж В-1. До складу 44/100 часток будинковолодіння входять наступні приміщення (в додатку № 3 до експертизи позначені зеленим кольором): 1-1 площею 12,9 кв.м., 1-2 - площею 23,0 кв.м, 1-3 площею 7,5 кв.м, 1-4 площею 5,7 кв.м., 1-5 площею 26,0 кв.м, 1-6 площею 19,0 кв.м, 3-1 площею 22,8 кв.м, 3-2 площею 12,2 кв.м, 3-3 площею 8,8 кв.м, 3-4 площею 11,0 кв.м, погріб а3, балкон а4, сходи а4, погріб з шийкою Б-1. Суд вважає за необхідне здійснити поділ будинковолодіння в натурі між сторонами згідно варіанту, запропонованого у вищевказаному висновку експертизи. Одночасно з цим суд вважає, що на користь позивача з відповідача [PERSON] підлягає стягненню грошова компенсацію за відхилення від вартості, яка приходиться на ідеальну частку будинковолодіння в сумі 51315 грн. 03 коп., що буде відповідати принципу справедливості, добросовісності та розумності. Таким чином, позовні вимоги [PERSON] в частині поділу будинковолодіння в натурі підлягають до часткового задоволення, оскільки такий поділ в натурі можливий лише з відступленням від ідеальних часток. Також з висновку будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 207/5 від 14.05.2018 року слідує, що розподіл земельної ділянки площею 01,1000 га в [ADDRESS] в частках 55/100 до 45/100 частин земельної ділянки з врахуванням користування частинами будинковолодіння співвласниками можливий в частках, найбільш наближених до ідеальних. Варіант розподілу земельної ділянки викладений у дослідницькій частині по другому питанню (табл. № 6) та зображений на схемі в додатку № 5. Таким чином, виділенню в натурі [PERSON] підлягають 45/100 частин земельної ділянки, розташованої за адресою [ADDRESS], що становить площу 0,0392 га (на схемі розподілу зафарбована зеленим кольором), а [PERSON] - 55/100 частин земельної ділянки, що становить площу 0,0587 га (на схемі розподілу зафарбована жовтим кольором), земельну ділянку площею 0,0015 га - залишити у спільному користуванні [PERSON] та [PERSON] (на схемі розподілу зафарбована синім кольором). Суд вважає, що такий розподіл будинковолодіння та земельної ділянки буде відповідати інтересам сторін. Таким чином, позовні вимоги [PERSON] підлягають до часткового задоволення. Відповідно до ст.ст. 76, 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі: письмових, речових і електронних доказів; висновків експертів; показанні свідків. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доводи представника відповідача про те, що висновок будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи не може бути прийнятий судом у якості допустимого доказу, оскільки виникають сумніви у його правильності, суд до уваги не приймає. Так, суд вважає, що доводи представника відповідача щодо неправильності вищевказаного висновку експертизи зводяться, на думку суду, виключно до незгоди щодо визначення необхідності сплати компенсації відповідачем на користь позивача за відхилення від ідеальних часток при здійсненні розподілу в натурі. Належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, які б ставили під сумнів компетентність та неупередженість експерта, представником відповідача та відповідачем суду не надано. Таким чином, об'єктивних підстав ставити під сумнів висновок вищевказаної експертизи у суду немає. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до задоволених вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладають у разі задоволення позову - на відповідача. Статтею 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи... До витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на експертів на проведення експертизи. За провадення експертизи позивачкою було сплачено 4182 грн. (а.с. 57), і ця сума підлягає стягненню з відповідача на користь позивачки. Оскільки позовні вимоги [PERSON] були задоволені, то сума, сплаченого нею судового збору в розмірі 3633 грн. (а.с. 1), також підлягає стягненню з відповідача На підставі ст.ст. 15, 16, 364 ЦК України,

Outcome: partial