Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-25 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] за участю третьої особи Обухівської районної державної нотаріальної контори Київської області про зміну черговості одержання спадщини. Свої вимоги мотивував тим, він є рідним братом спадкодавця [PERSON], за яким він доглядав, оскільки останній був інвалідом І групи з дитинства та перебував в безпорадному стані через каліцтво і не був спроможний самостійно забезпечувати свої потреби та який помер [INFO]. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина до складу якої входить ? частка квартири за адресою: [ADDRESS]. Спадкоємцем першої черги після смерті брата є його дружина [PERSON], а тому він просить змінити черговість одержання права на спадкування та надати йому як спадкоємцю другої черги право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка маю прав на спадкування, тобто із дружиною спадкодавця [PERSON] Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та пояснив, що його брат [PERSON] одружився з [PERSON] у 1983 році. Вони одружилися для того, що отримати квартиру. Через деякий час його дружина пішла від нього, та вони не проживали разом приблизно 15 років, хоч офіційно розлучені не були. Він тривалий час доглядав за своїм рідним братом оскільки останній був інвалідом І групи з дитинства та перебував в безпорадному стані через каліцтво і не був спроможний самостійно забезпечувати свої потреби. Коли [PERSON] помер, то його дружина не повідомила йому про смерть брата, але він був присутній на похороні. Представники позивача [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі посилаючись на обставини викладені в позові. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні проти позовних вимог заперечила в повному обсязі та просила відмовити в їх задоволенні, пояснивши, що відповідач [PERSON] є дружиною спадкодавця [PERSON], який помер [INFO]. Посилання позивача на те, що вони тривалий час не проживали разом і він доглядав брата не відповідають дійсності, оскільки вона не проживала разом з чоловіком з 2010 року, у зв'язку з тим, що вони між собою домовились, що вона буде проживати в своєї рідної сестри в Макарівському районі Київської області, яка її доглядала, оскільки відповідач по справі також є інвалідом і потребує сторонньої допомоги. Також пояснила, що [PERSON] був спроможний сам задовольняти свої потреби, оскільки він час від час приїздив до дружини провідати її, привозив їй пенсію. Дітей у них не було. Свідок [PERSON] будучи дружиною позивача під час розгляду справи пояснила, що її чоловік постійно піклувався про свого рідного брата, оскільки останній був інвалідом І групи з дитинства та перебував в безпорадному стані через каліцтво і не був спроможний самостійно забезпечувати свої потреби. Вона готувала та передавала йому їжу. Дружина спадкодавця про нього не піклувалась. На пропозиції приїхати до нас він відмовлявся. Брат мого чоловіка перед смертю нам телефонував і казав що їде до дружини. Її чоловік постійно на протязі всього життя піклувався про свого брата. Вони були присутні на похороні і пропонували фінансового допомогти. Відповідач [PERSON] та померлий [PERSON] проживали разом приблизно 2 роки, з 1992 року по 1993 рік. Свідок [PERSON] будучи сусідом та товаришем спадкодавця в судовому засіданні пояснив, що вони частко спілкувались з покійним, його дружина приїздила рідно та останні п'ять років вона взагалі проживала окремо від нього в своєї сестри, оскільки також потребувала догляду. Рідний брат покійного приїздив часто по декілька разів на місць, він постійно привозив йому продукти харчування та готову їжу. Він і сам інколи допомагав покійному готувати їжу, оскільки в нього не було однієї руки, а на іншій не було трьох пальців. Брат привіз покійному холодильник, стіл, стільці та інші необхідні речі. Також [PERSON] розповідав йому, що вони з дружиною тривалий час не проживали разом та розповідав, що дружина просила продати квартиру. Дружина покійного не допомагала йому і нічого не привозила. Свідок [PERSON] будучи знайомою спадкодавця в судовому засіданні пояснила, що вона знала [PERSON] з 2014 року, та спілкувалась з ним. Весь час скільки вона знала [PERSON] він проживав сам, до нього постійно приїздив його рідний брат та допомагав йому, також йому допомагав його сусід [PERSON], а дружину вона в період з 2014 року до смерті [PERSON] ніколи не бачила, вона до нього не приїздила та не допомагала. Свідок [PERSON] будучи сестрою відповідача в судовому засіданні пояснила, що спадкодавець [PERSON] та його дружина [PERSON] були інвалідами з дитинства. Після одруження вони проживали разом і їм допомагали наші родичі, вони разом приїздили в село, отримували квартиру, вони допомагали їм купувати необхідні речі. З 2011 року дружина покійного проживала окремо від нього в своєї матері, але вони спілкувались та він приїздив до неї. Рідний брат покійного в 2011 році лікував його та допомагав йому робити ремонт. У покійного були свої кошти і він сам себе утримував і поховання також було за його кошти, які в нього залишились. Вони інколи приїздили до нього та допомагали. [PERSON] було легше, що його дружина проживала окремо, оскільки вона також потребувала догляду. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що на весні 2017 року він привозив в спірну квартиру відповідача [PERSON]. та її сестру [PERSON]. Вони там прибирали. Коли приїхали, то квартира була захаращена і там були антисанітарні умови. Хто проживав в квартирі йому не відомо. Свідок [PERSON] казала йому, що це квартира її сестри [PERSON]. Свідок [PERSON] будучи директором підприємства, де працював покійний [PERSON] в судовому засідання пояснив, що спадкодавець [PERSON] проживав разом із своєю дружиною. У 1988 році їм дали квартиру, яку вони отримали разом. Вони проживали однією сім'єю та допомагали один одному. [PERSON] був самостійним та міг сам себе доглядати та мав город, який сам обробляв. Його дружина [PERSON] працювала на підприємстві до 2010 року доки в неї не погіршився стан здоров'я, після цього вона їздила до сестри. Він працював на підприємстві до самої смерті доки його стан здоров'я також не погіршився. Він дзвонив дружині покійного і просив, щоб йому допомогли. Сам [PERSON] бажав поїхати до дружини, а до брата він не бажав їхати. Його дружина приїздила до нього досить часто по декілька разів на рік. Він особисто не знайомий з братом покійного, але йому відомо, що покійний [PERSON] спілкувався зі своїм братом. Брат покійного не має ніякого морального права на спірну квартиру, які інвалідам надало підприємство на якому вони обоє працювали. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, подав суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Вислухавши позивача, представників сторін, свідків, розглянувши справи в межах заявлених позовних вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому досліджених наявних у справі доказів, суд вважає що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. [INFO] помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого Пашківської сільської радою Макарівського району Київської області 05 січня 2017 року. (а.с. 17). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на ? частку квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], яка належала спадкодавцю на праві приватної власності, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно (а.с. 48) та копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с 49). 10 травня 2017 позивач [PERSON] звернувся до Обухівської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини, яка надійшла на адресу Обухівської районної державної нотаріальної контори Київської області 16 травня 2017 року та зареєстрована за № 351/0214. (а.с. 72), на яку йму було надано відповідь, якою роз'яснено порядок звернення із заявою про прийняття спадщини (а.с. 74). 07 червня 2017 року відповідач [PERSON] звернулася до Обухівської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини (а.с. 74). 16 травня 2017 року Обухівської районною державної нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу № 60648723, № у нотаріуса 134/2017 після майна померлого [INFO] [PERSON], що підтверджується копією витягу про реєстрацію у спадковому реєстрі від 16.05.2017 року (а.с. 18). Позивач просив змінити черговість одержання права на спадкування з другої черги спадкування за законом на першу чергу спадкування спадкоємців за законом. Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черг, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини, або відмови від її прийняття, крім випадків встановлених статтею 1259 ЦК України За правилами ч. 2 ст. 1259 ЦК України фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємцем першої черги, який подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після померлого [PERSON] є відповідач - дружина [PERSON]. Отже, зміна черговості одержання права на спадкування у судовому порядку можлива за наявності таких обставин: спадкодавцю надавалася матеріальна або інша допомога з боку спадкоємця; така допомога надавалася протягом тривалого часу; безпорадний стан самого спадкодавця; фізична особа відноситься до кола спадкоємців за законом. Як зазначається в п. 6 постанови № 7 від 30 травня 2008 року Пленуму Верховного Суду України під безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування. Доказами безпорадності спадкодавця можуть бути документи, що підтверджують тяжкість стану здоров'я: виписки з історії хвороби, амбулаторні картки, висновки медичних закладів, документи про інвалідність тощо. Отже, безпорадність особи пов'язана саме зі станом її здоров'я. У пункті 5.2 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» містяться роз'яснення, що судовий порядок зміни черговості застосовується на підставі задоволення позову спадкоємця наступних черг до спадкоємців тієї черги, які безпосередньо закликаються до спадкування. Право на пред'явлення позову про зміну черговості спадкування мають лише спадкоємці за законом. Підставами для задоволення такого позову є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкодавцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами); 2) матеріальне забезпечення спадкодавця: 3) надання будь- якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження, - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири: 4) тривалий час здійснення дій, визначених у пунктах 1 - 3; 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. Для задоволення позову необхідна наявність всіх п'яти вищезазначених обставин. У Законі міститься вичерпний перелік обставин, за наявності яких можлива зміна черговості, що не потребує розширеного тлумачення. Відсутність хоча б однієї із таких обставин зумовить застосування загального порядку черговості спадкування, визначеного у ст. 1258 ЦК України. При цьому факт проживання із спадкодавцем протягом певного часу і відповідна взаємна турбота осіб, які проживають разом, не є підставою для зміни черговості спадкування. Згідно ч. 1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Будь-яких належних і допустимих доказів на підтвердження своїх доводів позивачем не доведено, тому такі ствердження позову слід вважати недоведеними. Крім того, при оцінці таких доводів суд крім іншого приймає до уваги, що допитані в судовому засіданні свідки пояснили, що спадкодавець [PERSON] міг доглядати за собою і сторонньої допомоги не потребував, тому суд приходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Outcome: dismissed