Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-28 00:00:00

позивач звернулась до суду з позовом до Київської міської ради про визнання за нею право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] на 1/8 частину земельної ділянки, площею 0,045 га, кадастровий номер 8000000000:79:005:0035, цільове призначення - для індивідуального житлового гаражного і дачного будівництва, що розташована у [ADDRESS] , 1/ 8 частину житлового будинку за [ADDRESS] , житловою площею 49,5 кв.м., загальною площею 94,7 кв.м., 1/8 частину легкового автомобіля марки «Опель» д.н. [NUMBER] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер чоловік позивачки - [PERSON] . 06.04.2016 р. ним був складений заповіт, посвідчений Другою Київською державною нотаріальною конторою, відповідно до якого все його майно він заповідав позивачці. Позивач звернулась до Другої Київської державної нотаріальної контори та отримала Свідоцтва про право на спадщину за заповітом на все майно, що належало померлому, а саме на Ѕ частину земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , 1/ 2 частину житлового будинку за зазначеною адресою та Ѕ частину легкового автомобіля «Опель» д.н. [NUMBER] . Оскільки все майно було набуто [PERSON] у шлюбі з його першою дружиною [PERSON] , то після її смерті спадкове майно в рівних частинах по 1/8 частині успадкували її спадкоємці - [PERSON] , донька [PERSON] , донька [PERSON] , син [PERSON] 03.01.2018 р. позивач звернулась до Другої Київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу Свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/8 частину земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , житлового будинку за даною адресою та легкового автомобіля, однак державний нотаріус Другої Київської державної нотаріально контори Литвиненко Л.В. відмовила у видачі Свідоцтва про право на спадщину на зазначене майно, оскільки відсутні правовстановлюючі документи, що підтверджували право власності [PERSON] на дану частину майна. Оскільки [PERSON] прийняв спадщину після смерті [PERSON] , фактично вступивши в управління майном та звернувся з заявою про прийняття спадщини, однак не оформив зазначене право у визначений законом спосіб, позивач просить в судовому порядку визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] на 1/8 частину земельної ділянки, житлового будинку та легкового автомобіля. Позивач та її представник в ході розгляду справи підтримали позовні вимоги і обґрунтування позову в повному обсязі, просили його задовольнити, посилаючись на те, що у іншій спосіб позивач позбавлена можливості оформити свої спадкові права після смерті чоловіка [PERSON] , оскільки на частину майна у визначений законом спосіб він не зареєстрував своє право. Представник третьої особи - Головного управління Держгеокадастру у м.Києві залишив вирішення спору на розсуд суду. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про місце і час судового розгляду був повідомлений належним чином. Треті особи - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Головне управління юстиції у м.Києві, Друга Київська державна нотаріальна контора, Регіональний сервісний центр МВС в м.Києві в судове засідання не з`явились, про місце і час його проведення повідомлялись у спосіб, передбачений ст.128 ЦПК України. Від Другої Київської державної нотаріальної контори та Регіонального сервісного центру МВС в м.Києві надійшли клопотання про розгляд справи у відсутність їх представників. Вислухавши позивача, її представника, представника третьої особи, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] ,виданого Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м.Києві. На випадок своєї смерті [PERSON] склав заповіт, посвідчений 06.04.2016 р. державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори Зайомою Т.Р., відповідно до якого він заповідав все належне йому на праві власності майно своїй дружині - [PERSON] . Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У відповідності до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В силу положень ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно з ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст..1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постіно із спадкодавцм, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. В силу положень ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва. Судом встановлено, що позивач звернулась до Другої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та 06.12.2017 р. їй видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом на Ѕ частину земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , Ѕ частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] та Ѕ частину автомобіля «ОПЕЛЬ» д.н. [NUMBER] . Крім того, судом встановлено, що земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] , житловий будинок за адресою: [ADDRESS] та автомобіль «ОПЕЛЬ» д.н. [NUMBER] були набуті [PERSON] у шлюбі з [PERSON] [PERSON] померла [INFO] . Після її смерті спадкоємцями першої черги були: чоловік - [PERSON] , донька [PERSON] , донька [PERSON] та син - [PERSON] , які звернулись у визначений строк до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини. Зазначені обставини були встановлені рішенням Апеляційного суду м.Києва від 17.12.2015 р. відповідно до якого суд визнав за [PERSON] , [PERSON] право власності на 1/8 частину земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , житлового будинку за адресою: [ADDRESS] та автомобіля «ОПЕЛЬ» д.н. [NUMBER] за кожним. Тобто, факт прийняття спадщини [PERSON] після смерті [PERSON] встановлений судовим рішенням і не підлягає доказуванню. В свою чергу [PERSON] не оформив своє право власності на спадкове майно у визначений законом спосіб, в зв`язку з чим державним нотаріусом Другої Київської нотаріальної контори Литвиненко Л.В. було відмовлено [PERSON] у видачі Свідоцтва про право власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] на 1/8 частину земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , 1/ 8 частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] та 1/8 частину автомобіля «ОПЕЛЬ» д.н. [NUMBER] . Відмова у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом порушує права позивача на оформлення своїх спадкових прав і здійснення відповідної реєстрації цього права у визначений чинним законодавством спосіб. Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Тобто, в даному випадку, належним відповідачем у даному спорі буде особа, яка не визнає право позивача на отримання в порядку спадкування права власності на 1/8 частину земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , 1/ 8 частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] та 1/8 частину автомобіля «ОПЕЛЬ» д.н. [NUMBER] , тобто інші спадкоємці, які б могли предентувати на дану частину майна після смерті [PERSON] , а саме: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Позивач, звертаючись до суду, пред`явила позов до Київської міської ради, однак, в силу положень ст.1277 ЦК України територіальна громада в особі Київської міської ради зобов`язана була б звернутись до суду з заявою про визнання спадщини відумерлою, тобто заявити про право, у разі у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття. Отже, Київська міська рада у даному спорі є неналежним відповідачем. В ході підготовчого провадження стороною позивача не заявлялось клопотання про заміну відповідача на належного, а суд з власної ініціативи позбавлений можливості здійснити таку заміну. Позивач та її представник в ході судового розгляду підтримали свої вимоги, заявлені до Київської міської ради. Оскільки позов заявлено не до належного відповідача, суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення. Питання щодо судових витрат суд вирішує на підставі ст.141 ЦПК України.

Outcome: dismissed