Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-10 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом. Позов обґрунтовує тим, що вона є власницею квартири [ADDRESS] , а відповідач власницею квартири № 50 в тому ж будинку та за тією ж адресою, яка розташована поверхом вище. 21.01.2020 у результаті витоку води в квартирі № 50 , відбулося залиття її квартири. Актом про залиття квартири № 42 від 21.01.2020 комісією в складі голови та членів правління ОСББ «Будинок Форрест» встановлено пошкодження в квартирі № 42 , а саме: стелі (гіпсокартонної конструкції) на кухні, в коридорі, вітальні, стіни в кухні, вітальні. Цією ж комісією встановлено причину залиття квартири - витік холодної води з труби, що розташована в ванній кімнаті квартири № 50 , яка відповідно належить відповідачу [PERSON] . Відповідно до звіту про визначення матеріальних збитків, завданих власнику затопленням квартири [ADDRESS] , складеного 21.01.2020 суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , сума матеріальних збитків, становить 23120,00 грн. Крім того, вона зазначає, що в зв`язку з вищеописаними обставинами змушена була витратити велику кількість особистого часу на усунення наслідків залиття квартири, відклала заплановану поїздку за кордон та зазнала сильного психологічного стресу, завдану моральну шкоду вона оцінює в розмірі 15000,00 грн. Посилаючись на зазначені обставини, просить стягнути з відповідача на її користь 23120,00 грн. матеріальних збитків, 15000,00 грн. моральної шкоди, 840,80 грн. судового збору та 1000,00 грн. витрат на проведення визначення суми матеріального збитку. Ухвалою судді від 19.02.2020 відкрито спрощене позовне провадження у справі. Від відповідача надійшли додаткові пояснення. В яких, відповідач зазначила, що позов вважає безпідставним та необґрунтованим, оскільки підрядником житлово-будівельним кооперативом «Будексперт» не було виконано умов договору будівельного підряду щодо гарантування якості. Зокрема не було встановлено заглушки на труби водопостачання, з якої стався витік холодної води, в її квартирі, такі ж заглушки відсутні й в квартирах по сусідству. Крім того, ОСББ «Будинок Форест» не було встановлено замків на щитках по всіх поверхах житлового багатоквартирного будинку, в тому числі і на 8 поверсі, а тому доступ до нього має необмежена кількість осіб, а сам кран подачі води у зазначеному щиткові не пронумерований та не підписаний у відповідності до квартир, куди подається вода. Не погоджується відповідач із звітом про визначення суми матеріальних збитків, завданих власнику затопленням квартири, оскільки на її думку, деякі його положення викликають сумніви, зокрема п.1.12, розділ 3 та дата оцінки, якою вказано 21.02.2020, однак договірні відносини між замовником та оцінювачем розпочалися 23.01.2020, крім того на поданому до суду примірнику звіту відсутній підпис оцінювача. Враховуючи наведене, просила у задоволенні позову відмовити. 29.03.2021 ухвалою суду в справі призначено будівельно-технічну експертизу, провадження на час її проведення зупинено. Ухвалою суду від18.08.2021 поновлено провадження у справі. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити з підстав наведених у позовній заяві. Додатково суду пояснила, що оригінал звіту про визначення суми матеріальних збитків, завданих власнику затопленням квартири містить підпис суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] , оскільки коли вона виготовляла його копію, [PERSON] не встиг там поставити свій підпис, що одразу було усунуто. Відповідач та її представник заперечили щодо визнання позову, просили у його задоволені відмовити з урахуванням поданих письмових додаткових пояснень. Заслухавши пояснення сторін, представника відповідача, допитаних свідків, дослідивши матеріали справи та подані сторонами докази на підтвердження обґрунтованості заявлених вимог та заперечень, суд установив таке. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 161357159 від 28.03.2019. Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , що не оспорюється відповідачем та випливає із довідки «Про результати розгляду звернення гр. [PERSON] , 1998 р.н. жит. [ADDRESS] від 21.01.2020, ЄО № 462, 468, 470, 471, 472» від 30.01.2020. 21.01.2020 відбулося затоплення квартири позивача. З Акту про залиття квартири № 42 від 21.01.2020, складеного комісією у складі голови ОСББ «Будинок Форрест» [PERSON] та членів правління [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , вбачається, що 21.01.2020 в будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , відбулося залиття квартири № 42 , причиною якого є витік холодної води з труби, що розташовано у ванній кімнаті квартири № 50 , власником якої є відповідач [PERSON] . Внаслідок залиття було пошкоджено стелі (гіпсокартонної конструкції) на кухні, в коридорі, вітальні, стіни в кухні, вітальні (а.с.10). Сам ж акт містить підпис відповідача про ознайомлення з його змістом, жодних заперечень або додаткових пояснень від [PERSON] там не відображено. Із довідки «Про результати розгляду звернення гр. [PERSON] , 1998 р.н. жит. [ADDRESS] від 21.01.2020, ЄО № 462, 468, 470, 471, 472» від 30.01.2020 вбачається, що згідно акту приймання-передачі об`єкта нерухомості у власність від 16.05.2018 року, за підписами голови ЖБК «Будексперт» [PERSON], та учасником по договору [PERSON] , з моменту підписання цього Акту на відповідачку покладено усі та будь-які ризики випадкового та/або умисного ушкодження квартири в цілому, а також будь-які його частини, в тому числі встановленого у квартирі обладнання, комунікацій, виконаного на момент підписання цього Акту тощо. Таким чином, у відповідності до вимог ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник квартири зобов`язаний контролювати стан санітарно-технічного обладнання в квартирі, яка є її власністю, та докладати зусиль для того, щоб не порушити права інших осіб, не завдати їм шкоди, що випливає з положень ст. 13 ЦК України Відповідно до звіту про визначення матеріальних збитків, завданих власнику затопленням квартири [ADDRESS] , складеного 21.01.2020 суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , сума матеріальних збитків завданих пошкодженням стелі з гіпсокартону по металевому каркасу на кухні, підлоги з ламінату в житловій кімнаті, пошкодження оздоблення стін - по всій площі квартири та електрозабезпечення квартир на дату оцінки становить 23120,00 грн. (а.с. 17-24). Частиною першою та третьою статті 22 ЦК України передбачено право особи, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, як. особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому чи більшому розмірі. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Суд не приймає до уваги посилання відповідача на відсутність причинно-наслідкового зв`язку між її діями та заподіяною позивачкою шкодою, оскільки із досліджених судом доказів встановлено, що затоплення належної позивачці квартири сталося саме з вини відповідача [PERSON] , зазначеного відповідачем не спростовано. Крім того, посилання сторони відповідача на те, що звіт про визначення матеріальних збитків, завданих власнику затопленням квартири [ADDRESS] не може бути прийнятий судом у якості допустимого доказу, з огляду на те, що деякі його положення викликають сумніви та те, що датою оцінки, вказано 21.02.2020, однак договірні відносини між замовником та оцінювачем розпочалися 23.01.2020, а на поданому до суду примірнику звіту відсутній підпис оцінювача, а також сума 3715,00 грн. за пошкодження електрообладнання є недоведеною, оскільки не вказано, які саме електроприлади пошкоджено, суд до уваги не приймає, з огляду на те, що будь-яких належних та допустимих доказів суду не надано, а експертиза призначена за клопотанням представника відповідача, була повернута без виконання у зв`яжу з відмовою від її проведення самою [PERSON] . Відтак, у суду відсутні підстави, ставити наданий звіт під сумнів. Разом з цим із звіти вбачається, що під пошкодженням електрообладнання, оцінювач мав на увазі погіршення стану електрообладнання, не функціонування електроосвітлення через ризик замикання та повного виходу з ладу (а.с.23). Таким чином, судом встановлено, що між винними діями відповідача [PERSON] та заподіяною позивачці шкодою є причинно-наслідковий зв`язок. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача, слід стягнути 23120,00 грн. матеріальних збитків, завданих залиттям квартири. Суд, не вбачає підстав для задоволення вимоги про стягнення з [PERSON] в користь [PERSON] 1000,00 грн. витрат за проведення суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , оцінки суми матеріальних збитків, оскільки такі витрати не підтвердженні належними доказами, зокрема квитанцією, чеком, платіжним доручення. Акт прийому-передачі оціночних робіт по встановлення суми матеріального збитку від 30.01.2020 на суму 1000,00 грн. не є підтвердження проведення оплати за наданні послуги. Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно положень ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Позивач [PERSON] , зазначила, що зазнала сильного психологічного стресу, була змушена перенести поїздку за кордон та понесла втрати особистого часу, який був спрямований на усунення наслідків залиття квартири, свої моральні страждання позивач оцінює в розмірі 15000,00 грн. Пунктом 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. Враховуючи наведене, зважаючи на характер страждань, обсяг заподіяної шкоди, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд дійшов висновку, що сума в розмірі 3000,00 грн. буде достатньою грошовою компенсацією завданої позивачам моральної шкоди. Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі часткового задоволення позову, покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Як вбачається із прохальної частини позовної заяви, позивач звернулася до суду з двома позовними вимогами, а саме: про відшкодування матеріальної шкоди завданої залиттям квартири та про відшкодування моральної шкоди, за кожну з яких їй необхідно було сплати судовий збір в розмірі 840,80 грн. на загальну суму 1681,60 грн. Однак, позивач [PERSON] при зверненні до суду, сплатила судовий збір лише в сумі 840,80 грн., що підтверджується дублікатом квитанції № 0.0.1615453643.1 від 14.02.2020. Із наданих позивачкою [PERSON] в судовому засіданні пояснень, встановлено, що сплачений нею судовий збір за позовну вимогу про відшкодування матеріальної шкоди. Оскільки, позивачкою заявлено позовну вимогу про стягнення моральної шкоди на суму 15000 грн., то судовий збір який підлягав би сплаті становить 908,00 грн., Судом, призначено відшкодування моральної шкоди в сумі 3000,00, що становить 20 % від заявленої суми. Відтак з відповідача на користь держави, слід стягнути 181,60 грн. судового збору та в користь позивача [PERSON] 840,80 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial