Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-04 00:00:00

Позивач звернулася в суд з даним позовом до відповідача, в якому вказує, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після смерті батька відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 2,8844га, що розташована на території Мурованської сільської ради Сокальського району та належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю, виданого 30.01.2003р. Сокальською райдержадміністрацією Львівської області. Зазначає, що з часу відкриття спадщини після смерті батька із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався, а про існування вказаного Державного акту стало відомо від відповідача (сестри позивачки), яка випадково виявила його серед документів померлого батька. Зазначає, що батько до дня смерті проживав та був похований у с. Милове, Бериславського району, Херсонської області, однак його доньки проживали в іншому місці - позивач у м. Херсоні а її сестра у м. Донецьк. Після поховання батька відповідач забрала усі його документи до себе, а після подій на Сході України сестри фактично не спілкувалися. Лише нещодавно відповідач повідомила, що серед усіх документів у неї наявний оригінал Державного акту на земельну ділянку. Як спадкоємець після смерті батька позивач звернулася у нотаріальну контору з метою прийняття спадщини, проте їй роз`яснено, що нею пропущено визначений законом шестимісячний строк для подання відповідної заяви. Одночасно повідомлено, що поновлення вказаного строку належить до компетенції лише суду, куди рекомендовано звернутись для вирішення даного питання. Причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач вважає поважною, тому просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті батька строком на три місяці. Перед початком судового засідання на адресу суду надійшло клопотання представник позивача - адвоката Петрової О.О. про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, мотивуючи тим, що у зв`язку із значною територіальною віддаленістю Сокальського районного суду Львівської області від їхнього із позивачем місця знаходження - м. Херсон, вони не зможуть прибути в судове засідання для розгляду даної справи. Найближчий суд до їхнього місця знаходження є Херсонський міський суд Херсонської області, тому просить задовольнити вказане клопотання. Позивач та її представник адвокат Петрова О.О. в судове засідання не прибули, однак на адресу суду надійшла заява про розгляд даної справи у їхній відсутності, позов підтримують повністю, а заяву про розгляд справи в режимі відеоконференції залишити без розгляду. Відповідач [PERSON] в судове засідання не прибула, однак попередньо подала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнає а наслідки визнання позову їй зрозумілі. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору Мурованської сільської ради Сокальського району, Львівської області в судове засідання не прибув, однак у матеріалах справи наявна заява сільського голови про розгляд справи у відсутності їхнього представника, позовні вимоги визнає. Оскільки сторони в судове засідання не прибули, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши докази в справі суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Суд приймає визнання позову представником відповідача, оскільки таке визнання відповідає вимогам чинного законодавства, інтересам сторін по справі, в свою чергу, не суперечить правам та інтересам інших осіб. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява представника позивача - адвоката Петрової О.О. про проведення судового засідання в режимі відеоконференції про залишення без розгляду підлягає до задоволення. Відповідно до п.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як встановлено в судовому засіданні з оглянутої копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] відомо, що [INFO] помер [PERSON] . Згідно копії державного акту на право приватної власності на землю серії І-ЛВ №032503, відомо, що [PERSON] передано у власність земельну ділянку 2,8844га для обслуговування житлового будинку та ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Мурованської сільської ради Сокальського району. Із копії довідки №1129 від 25.09.2019р., виданої виконкомом Милівської сільської ради Бериславського району, про те, що [PERSON] до дня смерті проживав та був зареєстрований у [ADDRESS] . Разом із ним за вказаною адресою ніхто не проживав та не був зареєстрований. Позивач [PERSON] звернувся із заявою до нотаріуса про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , однак 20.09.2019р. отримала відмову та роз`яснення, що нею пропущено визначений законом шестимісячний строк для подання відповідної заяви, одночасно рекомендовано звернутись для вирішення даного питання до суду. Факт родинних відносин між спадкодавцем та спадкоємцем підтверджено відповідно свідоцтвом про народження [NUMBER] та свідоцтвом про укладення шлюбу та розірвання шлюбу, які долучені до матеріалів справи. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України, встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину. Судом встановлено, що позивач пропустила строк на подачу заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини через те, що проживала у м.Херсон, в свою чергу від прийняття спадщини після померлого батька позивач не відмовлялася. Суд визнає, що зазначена позивачем причина пропуску строку для подання заяви прийняття спадщини є поважна та вважає, що їй слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved