Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-26 00:00:00

Позивач звернулась з позовом до Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційної організації №2» про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої затопленням квартири, прохаючи суд відшкодувати за рахунок відповідача [PERSON] підприємство «ЖЕО №2» Полтавської міської ради матеріальні збитки в сумі 20465 грн. та моральну шкоду в розмірі 12\~000 грн., зобовязати відповідача відновити фронтон. Позивач, мотивує свої позовні вимоги тим, що 29.03.2016 року була затоплена її квартира за адресою [ADDRESS], яка належить позивачу на праві приватної власності. Згідно акту комісії житлово-експлуатаційної організації проникнення у квартиру води сталося у звязку з проривом трубопроводу опалення на горищі будинку. Даний трубопровід знаходиться на балансі відповідача. При обстеженні квартири комісією виявлено сліди залиття у житловій кімнаті, а саме: стеля (шпалери) площею 12 м.кв., стіна (шпалери) 9 м.кв., підлога(паркет) 18м.кв. За висновком аварійного комісара оцінювача [PERSON] у квартирі потрібно зробити відновлювальний ремонт стелі, стін та підлоги. Загальний розмір завданої майнової шкоди становить 20465 грн. Над квартирою позивача зруйновано фронт довжиною 2.5 м. висотою приблизно 50 см., який створює отвір на горище, через яке потрапляло холодне повітря, що могло спричинити аварію на трубопроводі теплопостачання. Також крім матеріальних збитків позивачу заподіяно моральну шкоду. Особливо позивача вразило зіпсоване антикварне фортепіано. При виявленні події з позивачем стався гіпертонічний криз, надавалася термінова медична допомога, вона втратила спокій і надію на відновлення попереднього стану квартири. Фізичні та моральні страждання посилилися при відмові відповідача сплатити відповідну суму для проведення відновлювального ремонту та придбання матеріалів. Позивач в судове засідання не зявився, подавши до суду заяву в якій просив розгляд справи проводити без її участі Представник відповідача до суду не зявився, в черговий раз подавши до суду заяву про перенесення розгляду справи. В попередньо поданих запереченнях відповідач просив відмовити у задоволенні позову. Ознайомившись з матеріалами справи, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами у наданих позивачем межах, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову частково, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Згідно частини 1 та 2 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається, як на підставу свої вимог і заперечень. Судом встановлено, що 29.03.2016 року була затоплена її квартира за адресою [ADDRESS], яка належить позивачу на праві приватної власності. Згідно акту комісії житлово-експлуатаційної організації проникнення у квартиру води сталося у звязку з проривом трубопроводу опалення на горищі будинку. Даний трубопровід знаходиться на балансі відповідача. При обстеженні квартири комісією виявлено сліди залиття у житловій кімнаті, а саме: стеля (шпалери) площею 12 м.кв., стіна (шпалери) 9 м.кв., підлога(паркет) 18м.кв., про що складено акт від 06.03.2016 року. (а.с.5) За висновком аварійного комісара оцінювача [PERSON] у квартирі потрібно зробити відновлювальний ремонт стелі, стін та підлоги. Загальний розмір завданої майнової шкоди становить 20465 грн. (а.с.9) Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, в якій йдеться про те, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власність зобовязує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства тощо. Між позивачем та відповідачем існують правові відносини, як між власником балансоутримувачем. Згідно ч.1 ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи (ч.1 ст.64 ЦПК України). Що стосується позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди в сумі 12 000 грн., то у відповідності до вимог ст.1167 ЦК України суд вважає за необхідне відмовити у задовольненні позову в цій частині з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (ч. 2 ст. 23 ЦК України). Згідно ч.3 ст.23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. В той же час, ч.1 п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз'яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви (ч.1 п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, суд приходить до висновку про відмову у задоволення з огляду на те, що позивачем не надано суду належних доказів на підтвердження наявності моральної шкоди завданої діями відповідача. Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути\~\~понесені і документально підтверджені судові витрати: витрати по сплаті судового збору в розмірі 1102.40 грн.\~\~ На підставі викладеного,

Outcome: approved