Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-30 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовом до Херсонської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Мотивує свої вимоги тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/2 частки квартири загальної площі 52,8 кв.м, за адресою: [ADDRESS] . 12.08.2020 року позивач подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після померлої [PERSON] . 04.12.2020 року приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Комаренко Алла Михайлівна надала лист - роз`яснення про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, відповідно до ст.1270 ЦК України, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Крім того, приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Комаренко А.М. роз`яснено, що на підставі заяви позивача від 12.08.2020 заведено спадкову справу №85/2020, заяв про прийняття та відмову від спадщини від інших спадкоємців не надходило. Позивач зазначає, що у встановлений шестимісячний строк не зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в зв`язку з тим, що з 2019 року позивач проживає та працює в Чехії. Прибути до України та подати заяву про прийняття спадщини позивач не мала можливості, по-перше, через те, що перебувала у трудових відносинах, які не могла припинити на тривалий час для здійснення поїздки на територію України, по-друге, через обмеження щодо перетину кордону, введені на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). Тому просить визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 13.01.2021 року відкрито загальне провадження по справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 16.02.2021 року витребувано докази по справі, а саме у приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Комаренко Алли Михайлівни належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 02.03.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце судового засідання. Представником позивача була подана заява про розгляд справи у його відсутність та відсутність позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Представник відповідача - Херсонської міської ради в судове засідання не з`явилась, про дату час та місце судового засідання повідомлялась. В матеріалах справи міститься заява про розгляд справи у її відсутність. За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи, суд приходить до наступного. Із копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] . Відповідно до копії повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 00028794194 від 04.12.2020 року, [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] ». Згідно копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] ». Таким чином [PERSON] є донькою [PERSON] . [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , у місті Херсон, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] . Відповідно до копії витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно Херсонського бюро технічної інвентаризації № 23660555 від 25.08.2009р., Ѕ частина квартири за адресою [ADDRESS] належить [PERSON] . [PERSON] подала 12.08.2020 року заяву про прийняття спадщини після смерті її матері - [PERSON] , померлої [INFO] . Справжність підпису [PERSON] засвідчено першим секретарем з консульських питань Посольства України в Чеській Республіці Володимиром Калаберда та зареєстровано в реєстрі за №570/1831-20. Приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Комаренко А.М. відмовлено позивачу у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину, що залишилося після смерті [PERSON] , оскільки, вона, як спадкоємець у встановлений строк, не подала заяву про прийняття спадщини, а тому пропустила строк для прийняття спадщини. Одночасно приватним нотаріусом позивачу роз`яснено, що вона має звернутись до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який суд може визначити, враховуючи зміст ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як вбачається з копії довідки ТОВ «Роберт Бош» про виплату заробітної плати, [PERSON] в період з 01.01.2019 року по 31.06.2020 перебувала у трудових відносинах з ТОВ «Роберт Бош», що знаходиться у Чеській Республіці. Суд вважає, що вказані обставини, зокрема, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна, виконання позивачем трудових обов`язків за межами України є поважною причиною пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Outcome: approved