Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-16 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом, яким з врахуванням заяви про зменшення позовних вимог, просила стягнути з відповідача заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 21291,00 грн. Обґрунтовуючи позовні вимоги, зазначила про те, що вона являється співвласником квартири [ADDRESS] . 25.02.2019 року в допоміжному приміщенні на 1-му поверсі житлового будинку [ADDRESS] виникла пожежа, що підтверджується актом про пожежу від 25.02.2019 року, яким було встановлено, що пожежею було пошкоджено віконні рами квартири позивача. Згідно звіту про оцінку майна від 29.10.2019 року сума збитків нанесених позивачу в результаті пошкодження спричиненого залиття квартири, що відбулось 07.08.2017 року та пожежею, яка відбулась 25.02.2019 року належного майна становить 21291,00 грн. На прохання добровільно відшкодувати збитки, завдані останнім залиттям квартири відповідач відмовляється. У судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити посилаючись на обставини викладені в позові. Представник відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» в судовому засіданні заперечував проти позову, посилаючись на його необґрунтованість. Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши думку позивача, його представника та представника відповідача, допитавши свідка, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на підставі договору дарування 1/3 частини квартири від 02.04.2004 року посвідченого державним нотаріусом Дванадцятої київської державної нотаріальної контори Дмитрієвою Т.М. належить 1/3 частина квартири [ADDRESS] (а.с. 8). 28.08.2017 року комісією ЖЕД-4 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» був складений акт обстеження квартири [ADDRESS] , у зв`язку з її залиття, де було встановлено, що причиною залиття квартири являється порив стоякового трубопроводу ХВП в кв. 5 (а.с. 9). Внаслідок залиття було пошкоджено квартиру [ADDRESS] , а саме: стеля: водоемульсійне фарбування площею 7,5 кв.м., стіни: відшарування шпалер покращених 0,5 кв.м., підлога: незначне пошкодження ламінату 1,5 кв.м. 25.02.2019 року комісією у складі інспектора відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Святошинського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві було складено акт про пожежу, що сталося 25.02.2019 року в будинку [ADDRESS] , яким встановлено, що пожежа сталося на першому поверсі сміттєзбірника в результаті потрапляння недопалку на горючу основу, внаслідок якої було пошкоджено віконні рами квартири [ADDRESS] (а.с. 10-11). Як вбачається з матеріалів справи, допоміжне приміщення, що знаходиться на першому поверсі в будинку [ADDRESS] , де сталося пожежа належить використовується ЖЕД № 4. Таким чином, вказаними вище актами про залиття квартири та пожежу встановлено, що залиття квартири позивача відбулося з вини відповідача. Відповідно до Звіту про оцінку майна виготовлено ПП «Аверті» від 04.11.2019 р., вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 21291,00 грн. (а.с. 55-82). Таким чином, розмір матеріальної шкоди, завданої позивачу внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 21291,00 грн. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] підтвердила обставини викладені в позові. Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частин 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Враховуючи, що причиною залиття належної позивачу квартири, стало халатне відновлення відповідача до трубопроводу ХВП в будинку [ADDRESS] , а тому відповідач в силу закону має нести відповідальність за спричинену шкоду, в зв`язку з чим суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та їх задоволення. Доказів того, що залиття належної позивачам квартири, відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано. На підставі викладеного,

Outcome: approved