Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-21 00:00:00

Позивач звернулась до суду із дійсним позовом в обґрунтування вимог якого зазначила, що 24.07.2014 року у м.Луганськ під час обстрілу загинула її мати [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина у виді, зокрема, грошових коштів на депозитному рахунку №26357001838912 згідно договору №183912, укладеним між останньою та АТ «Ощадбанк». Спадкоємцями майна померлої є вона та її брат - відповідач [PERSON] Після смерті матері вона звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу [PERSON] із заявою про прийняття спадщини, оскільки на момент смерті мати була зареєстрована та проживала сама. [PERSON] жодних дій з метою прийняття спадщини не вчинив. Однак отримати свідоцтво про право на спадщину на грошовий вклад у АТ «Ощадбанк» після смерті матері вона не має можливості, через неможливістю підтвердити коло спадкоємців, оскільки документи, що підтверджують склад сімї, видані на тимчасово окупованій території, вважаються не дійсними на підконтрольній українській владі території. Сторони в судове засідання не зявились. Позивач надала суду письмову заяву згідно якої просила справу розглядати без її участі. Представник АТ «Ощадбанк» та приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу також направили заяви, згідно яких просили справу розглянути без їх участі. Причина неявки відповідачів суду невідома. Про дату та час судових засідань Луганська міська рада та [PERSON] повідомлялись неодноразово, шляхом розміщення оголошень про виклик на офіційному веб-сайті Троїцького районного суду Луганської області, а також шляхом розміщення оголошення в газеті «Урядовий курєр». Статтею 10 ЦПК України встановлено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Відповідно до статті 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі , виникає спір. Судом встановлено наступне. Згідно Договору №1839912 від 28.11.2013 року, укладеного між АТ «Ощадбанк» та [PERSON], остання внесла на вкладний (депозитний) рахунок№26357001838912 кошти в сумі 6300, 00 грн строком на 18 місяців (а.с.11). [PERSON] померла 18.07.2014 року у м.Луганськ, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 24.09.2014 року серії І-ЕД №421616 (а.с.9). Відповідно до копії свідоцтва про народження від 29.12.1964 року, а також витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00014365507 від 27.08.2014 року, позивач [PERSON] є рідною донькою [PERSON] (а.с.8,10). Рішенням Троїцького районного суду Луганської області від 12.10.2015 року [PERSON] був наданий додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, протягом якого вона звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу [PERSON] із заявою про прийняття спадщини, та на підставі якої була заведена спадкова справа після смерті [PERSON], зареєстрована в Спадковому реєстрі за №42645589 (а.с.12, 66). Згідно інформації АТ «Ощадбанк», яка міститься в матеріалах спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON], на імя останньої 28.11.2013 року у відділі обслуговування клієнтів Філії Луганського обласного управління відкритий, зокрема, рахунок №26357001838912, сума залишку коштів на якому становить 6300,00 грн, сума нарахованих відсотків складає 1396,17 грн (а.с.80). З відповіді приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу [PERSON] від 07.06.2017 року №140/02-14 вбачається, що у звязку з відсутністю в матеріалах справи документів щодо останнього місця проживання (реєстрації) померлої, а також відомостей про осіб, які б могли проживати разом з нею на момент її смерті, неможливо оформити спадщину через те, що заповіт, складений [PERSON] на імя [PERSON] охоплює лише частину спадкового майна, а інша частина спадкового майна має спадкуватись за законом. Як вбачається з заповіту [PERSON] від 22.04.2005 року, посвідченого державним нотаріусом Пятої Луганської державної нотаріальної контори [PERSON], який міститься в матеріалах спадкової справи, остання заповіла [PERSON] належну їй на праві власності квартиру №87 у будинку №27 на кварталі Волкова у м.Луганськ (а.с.72) Тобто грошовий вклад, право власності на який просить визнати за нею позивач, заповітом [PERSON] не охоплюється і має спадкуватись за законом. Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, Законами України від 02.09.1993 року № 3425-ХІІ «Про нотаріат», від 23.06.2005 року № 2709-ІV «Про міжнародне приватне право», іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. Відносини спадкування регулюються правилами Цивільного кодексу України, якщо спадщина відкрилася не раніше 01 січня 2004 року. Згідно ч.3 ст.1221 ЦК України в особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту - спадкоємці за законом. В силу ст., ст.. 1268, 1274 ЦК України спадкоємці за заповітом чи законом мають прийняти спадщину , або не прийняти її, чи відмовитися від прийняття спадщини на користь будь- кого із спадкоємців незалежно від черги. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід\~ прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1268 ч.5 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Зі змісту ст..1261 ЦК України вбачається, що позивач як донька померлої [PERSON], є спадкоємцем за законом першої черги. Главою 86 ЦК України, а також спеціальним законодавством, зокрема, законом України «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами, визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину, що відповідає\~ встановленій законодавством сукупності функцій\~ притаманній\~ юрисдикційній діяльності судів та нотаріусів.\~ Це знайшло також підтвердження у п. 23 постанови Пленуму Верховного\~ Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування», в якій зазначено, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі\~ свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. Згідно ч.1 ст.11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» від 15.04.2014 № 1207-VII у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Відповідно до ст..67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім'я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Як вбачається зі змісту ст.. 66 вищезазначеного закону на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців нотаріусом за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину. Як було встановлено судом позивач [PERSON] у визначений їй судом додатковий строк звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу [PERSON] із заявою про прийняття спадщини, на підставі чого була заведена спадкова справа. Однак оформити спадщину за законом на грошовий вклад, який залишився після смерті [PERSON], неможливо у звязку з відсутністю в матеріалах справи документів, які б надали можливість встановити коло спадкоємців за законом, а також осіб, які мають право на обовязкову частку у спадщині, оскільки органи, які могли б надати офіційну інформацію щодо цього знаходяться на непідконтрольній українській владі території у м.Луганськ. Згідно копії спадкової справи, заведеної приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON], Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру та Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, які в ній містяться, вбачається, що окрім позивача заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ніхто не подавав, заповіт не скасовано, інформацію щодо заповідальних розпоряджень на грошові вклади банк не має можливості надати у звязку з тим, що первинні документи знаходяться на території, не підконтрольній українській владі. Крім того матеріали справи не містять доказів про те, що відповідач [PERSON] фактично проживав разом зі спадкодавцем [PERSON] і в силу ч.3 ст.1268 ЦК України є таким, що прийняв спадщину, а також відомості про наявність осіб, які мають право на обовязкову частку у спадщині. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», відповідачами у справах щодо спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Наведене повністю відповідає вимогам ч. 1 ст. 1277 ЦК України, відповідно до якої у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов'язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Тому в даному випадку суд вважає, що належним відповідачем є Луганська міська рада. Враховуючи викладене, той факт, що позивач у визначений їй судом додатковий строк прийняла спадщину шляхом звернення до нотаріальної контори із відповідною заявою, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину немає, позовні вимоги про визнання за позивачем права власності на грошовий вклад на рахунку №26357001838912 є обґрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки реалізувати своє право на спадкове майно позивач може лише через суд, у відповідності до ст..16 ЦК України. Вирішуючи питання щодо витрат по сплаті судового збору суд виходить з наступного. Відповідно до вимог ст.88 ЦПК України стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від оплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.. Судом було задоволено клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі. Відповідно до п.1 ч.2 ст 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до Закону України « Про державний бюджет на 2017 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2017 року встановлений у розмірі\~\~1600,00 гривень. Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі з Луганської міської ради на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 640,00 грн. \~\~\~\~\~\~ На підставі викладеного,\~ ст.ст.,\~ 16, 1216,1221, 1223, 1261, 1268,1274\~ ЦК України,

Outcome: approved