Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-07 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовом до відповідача про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, мотивуючи тим, що вона є власником квартири №11 у буд.12 по просп.200 років Херсона у м. Херсоні. 23.01.2015 р. за викликом голови ОСББ, вона виявила факт затоплення майже всіх приміщень своєї квартири, внаслідок чого у помешканні були пошкоджені стелі, стіни та підлога, зявились жовті плями, відійшли шпалери, потріскалась фарба на дверях, деформувався лінолеум. Задля встановлення винних осіб була створена комісія, складено відповідний акт, за яким причиною залиття квартири позивача було втручання мешканців квартири №17, власником якої є [PERSON], у роботу гнучких підводів, що призвело до їх прориву. Майнову шкоду позивач оцінює в 45000,00 грн. Крім того, позивач вважає, що неправомірними діями відповідача їй завдано маральної шкоди, яка виразилась у душевних стражданнях, яких вона зазнала через пошкодження належного їй майна, у часі та зусиллях, які вона витратила на його відновлення. Моральну шкоду позивач оцінює в 5000,00 грн. Оскільки у досудовому порядку відповідач відмовляється сплатити їй такі збитки, просить суд стягнути з відповідача на її користь грошові кошти в розмірі 45000 грн. в рахунок відшкодування пошкодженого належного їй майна, а саме квартири №11, розташованої по просп.200 років Херсона в м.Херсоні; стягнути з відповідача на її користь грошові кошти в розмірі 5000,00 грн. в рахунок відшкодування спричиненої їй моральної шкоди. Позивач у судове засідання не зявилась, про день, час та місце слухання справи повідомлена у встановленому законом порядку. Заяв, клопотань на адресу суду не надсилала. [PERSON], яка діє на захист інтересів [PERSON], у судовому засіданні уточнила позовні вимоги про стягнення майнової шкоди і просила стягнути з відповідача на користь позивача суму збитків, що завдані позивачу відповідно до висновку експерта у розмірі 9526,00 грн. та в рахунок відшкодування моральної шкоди просила стягнути 5000,00 грн., крім того додатково просила суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] витрати на правову допомогу в сумі 3897,60 грн. та витрати понесенні позивачем на проведення судової будівельно-технічної експертизи в сумі 1766,40 грн., на підтвердження судових витрат надала оригінали платіжних документів та розрахунок суми гонорару за надану правову допомогу, уточнені позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити. Відповідач та її представник у судовому засіданні позовні вимоги визнали частково, не заперечували проти стягнення з відповідача суму збитків визначених експертом у розмірі 9526,00 грн. З приводу стягнення витрат на правову допомогу покладалися на компетентність суду. По судовим витратам, понесеним позивачем як оплата за проведену у справі судову експертизи, пояснили, що оскільки сума збитків, яку просила позивач стягнути у розмірі 45000,00 грн., за висновком експерта не підтвердилася і є значно меншою і враховуючи визнання відповідачем свого обовязку по відшкодування збитків спричинених затопленням квартири позивача, вважали за доцільне покласти витрати за проведену експертизу порівну на відповідача та позивача. Щодо стягнення з відповідача на користь позивача судового збору не заперечували проти стягнення з відповідача суми відповідно до розміру задоволених позовних вимог. Проти стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн. заперечували повністю, зазначаючи, що оскільки в діях відповідача не було умислу на завдання шкоди і позивачем не доведено спричинення їй моральної шкоди відповідачем, просили відмовити у задоволенні позову в цій частині позовних вимог. Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення та доводи сторін, показів свідків та дослідивши висновок проведеної у справі судової будівельно-технічної експертизи, суд встановив, що згідно договору дарування від 22.12.2000 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстрованого в ХДБТІ 26.12.2006 р. у реєстровій книзі №69 за № 27251, [PERSON] прийняла у дар та стала власником квартири №11, розташованої за адресою: м. Херсон, просп.200 років Херсона, буд.12. Згідно технічного паспорту на квартиру № 11 в житловому будинку № 12, по пр.200 років Херсону, м.Херсона, загальна площа якої становить 50,0 кв.м., знаходиться на третьому поверсі шістнадцяти поверхового будинку. Власником квартири, що розташована над квартирою позивача, за адресою: [ADDRESS], є [PERSON] Зазначене сторонами не заперечувалось, підтверджується матеріалами справи, у звязку із чим в силу положень ст. 61 ЦПК України, вважається судом встановленим та таким, що додаткового доказування не вимагає. З акту про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 23.01.2015 р., складеного комісією у складі голови правління ОСББ «200 років Херсона,12» та членів комісії, вбачається, що 23.01.2015 р. у будинку №12 по пр.200 років Херсону у квартирі №11 трапилось залиття, внаслідок якого були залиті стелі і підлога в кімнатах, пошкодженні між плитні стики, зявились жовтні плями в гостьовій, кухні, ванній, коридорі, відійшли шпалери, від набухання потріскалась та відійшла фарба на дверях, в деяких місцях лінолеум відійшов від підлоги деформувався, ковдри відвезені до хімчистки на суму 360 грн. За даним актом причиною залиття, що трапилось в системі ХВП є втручання мешканців кв.№17 у роботу гнучких підводів, що привело до їх прориву. Рекомендовано [PERSON] сплатити збитки [PERSON], які дадуть можливість відремонтувати вказані недоліки. Свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] які були допитані в судовому засіданні показали, що 23.01.2015 р. з квартири [ADDRESS] було спричинено залиття квартири № 11, внаслідок прориву гнучкого шлангу холодної води, що розміщений на кухні під мийкою. Свідок [PERSON], додатково пояснив, що шланг, у якому стався прорив не був непридатним для використання. Мав належний стан і за технічним паспортом використовувався ще в межах гарантійного строку. З його свідчень також вбачається, що прорив міг відбутися у звязку із заводським дефектом шлангу або сильного тиску води у центральній мережі. Механічних втручань зі сторони мешканців квартири №17 під час огляду та заміни цього шлангу ним не встановлено. В ході розгляду справи, за клопотанням сторони відповідача, судом було зобовязано відповідача привести акт від 23.01.2015 року про залиття аварію, що трапилася на системі холодного водопостачання у відповідність до вимог законодавства. На виконання зазначеного, суду було надано акт від 23.06.2015 року про спричинену шкоду в квартирі №11 по проспекту 200 років Херсона, б. 12 в місті Херсоні в результаті її залиття 23.01.2015 року, яким встановлено, що затоплення яке мало місце 23.01.2015 року в квартирі [ADDRESS] відбулося внаслідок виходу із ладу гнучкого підводу води в кухні житлової квартири [ADDRESS]. У справі за клопотанням сторони позивача та відповідно до ухвали суду від 20.08.2015 року проведено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої було поставлено питання визначення вартості ремонтно-будівельних робіт, що необхідно провести для відновлення пошкоджень квартири № 11 по просп.. 200 років Херсона, б.12 у м.Херсоні, завданих її залиттям 23.01.2015 року. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 50/2015 від 17.09.2015 року, вартість ремонтно-будівельних робіт, що необхідно провести для відновлення пошкоджень квартири № 11 по просп.. 200 років Херсона, б.12 у м.Херсоні, завданих її залиттям 23.01.2015 року, становить 9526,00 грн. Сторони ознайомлені з матеріалами судової будівельно-технічної експертизи, заперечень на висновок експерта не надходило. Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень,крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 151 ЖК Української РСР, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок(квартиру), зобовязанні забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати у порядку при домову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку(квартири) тягне за собою наслідки, передбачені ЦК України. Тому, суд вважає, що належний технічний стан системи водопостачання у своїй квартирі повинен підтримувати власник квартири 17 [PERSON]. і у даному випадку на ній лежить відповідальність за порив гнучкого шлангу і за затоплення квартири позивача. Разом з тим, в матеріалах справи є два акти про залиття квартири позивача, у яких міститься суперечлива інформація про причини залиття квартири позивача. Суд бере до уваги і вважає належним та допустимим доказом, акт, що був наданий суду після усунення в ньому недоліків від 23.06.2015 року про спричинену шкоду в квартирі №11 по проспекту 200 років Херсона, б. 12 в місті Херсоні в результаті її залиття 23.01.2015 року, яким встановлено, що затоплення яке мало місце 23.01.2015 року в квартирі [ADDRESS] відбулося внаслідок виходу із ладу гнучкого підводу води в кухні житлової квартири [ADDRESS], оскільки такий висновок комісії узгоджується із поясненнями сторін, що були надані в ході розгляду справи та підтверджується показами свідків, що були допитані у судовому засіданні. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (частина 3). Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина 2). В ході розгляду справи, представник позивача після проведеної у справі експертизи погодився із висновком експерта і просив стягнути із відповідача на її користь в рахунок відшкодування матеріальних збитків, що спричиненні залиттям квартири у розмірі 9526,00 грн., з розміром збитків та обовязком по відшкодуванню збитків погодився і відповідач, з огляду на що суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність вимог позивача про стягнення матеріальної шкоди, завданої залиттям її квартири з вини [PERSON] у розмірі, визначеному експертним висновком в сумі 9526,00 грн., а відтак позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню. Вирішуючи питання про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн., суд приходить до наступного. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у фізичному болі та стражданнях, які фізична особа зазнала у звязку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоровя.\~ Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначаться судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості. Відповідно до ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 137 ЦПК України у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. З досліджених у судовому засіданні доказів та зясованих обставин справи, суд не вбачає законних підстав для стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн., оскільки судом не встановлено завдання позивачу відповідачем моральної шкоди. Крім того, судом встановлено, що з моменту настання затоплення відповідач визнавала обовязок відшкодувати матеріальні збитки, неодноразово намагалася у досудовому порядку вирішити спір і пропонувала позивачу за власні кошти та власними силами відремонтувати квартиру позивача, також з пояснень відповідача вбачається, що з власної ініціативи остання відшкодувала витрати на чистку та відновлення килимових покриттів, про що сторона позивача не заперечувала. З огляду на викладене та відсутність у матеріалах справи доказів, які б свідчили про заподіяння моральної шкоди [PERSON], суд вважає недоведеним факт заподіяння позивачу моральної шкоди та приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн. Таким чином, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд, враховуючи положення ЦПК України, вважає, що з відповідача на користь позивача підлягають до стягнення витрати понесенні позивачем на оплату проведеної у справі судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 1766,40 грн., суд не приймає доводи відповідача про необхідність розподілу цих витрат порівну між позивачем та відповідачем, оскільки законних підстав для їх розподілу судом між позивачем та відповідачем у такому порядку немає. Витрати, що понесенні позивачем на оплату правової допомоги також підлягають стягненню з відповідача на користь позивача у розмірі 3897,60 грн., оскільки підтверджені відповідним розрахунком, а їх відшкодування передбачено ст.79,84,88 ЦПК України. Вирішуючи питання, про розподіл судових витрат повязаних із оплатою судового збору, то суд вважає, що оскільки позивачем зменшено розмір позовних вимог, зменшилась і ціна позову. Позивач остаточно просив стягнути з відповідача матеріальну шкоду 9526,00 грн. та моральну у розмірі 5000,00 грн., на час подання позову розмір судового збору до оплати становив би 243,60 грн., у звязку із чим з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення 243,60 грн. Разом з цим, позивачем оплачено судовий збір у розмірі 500,00 грн., в ході розгляду справи позивачем було зменшено позовні вимоги, питання про повернення надміру сплаченої суми судового збору в порядку ч. 3 ст. 89 ЦПК України та ЗУ «Про судовий збір» позивачем не заявлялось, з огляду на що суд вважає за необхідне розяснити позивачу право на звернення до суду із відповідною заявою для вирішення цього питання.

Outcome: partial