Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-09 00:00:00

Позивач звернулась до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора», Комунального підприємства «Фастівтепломережа» про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої залиттям квартири. Свої позовні вимоги мотивує тим, що вона є власником квартири [ADDRESS], балансоутримувачем якого є Комунальне підприємство Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК». Позивач вказує, що 25 грудня 2014 року її квартиру було затоплено водою внаслідок її проникнення з технічного поверху житлового будинку та їй була завдана матеріальна шкода, розмір якої згідно локального кошторису розрахунку вартості, складеного ТОВ «СТІЛАРМ ТРЕЙД» від 03.03.2016 складає 17660 грн 40 коп. Працівниками КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» відповідно до письмового звернення позивача від 26.12.2014 було проведено обстеження квартири та встановлено причини залиття: прорив водопровідної труби на технічному поверсі, обслуговує і несе відповідальність за яку обслуговуюча організація КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК». Позивач неодноразово зверталася до відповідача з вимогами добровільно провести ремонтні роботи або відшкодувати матеріальну шкоду, відповідач запропонував провести ремонтні роботи без відшкодування шкоди в судовому порядку, але вказані ремонтні роботи розпочалися та закінчилися на ванній кімнаті, а решта приміщень: житлова кімната та коридор станом на день подачі позову залишилися без проведення відповідних ремонтних робіт. Крім того, залиття квартири та пов'язанні з ним додатковізусилля для відновлення попереднього становища призвело до завдання позивачу моральної шкоди, яку вона оцінює в 5000 грн. Виходячи з викладеного позивач просила стягнути з відповідачів солідарно 17660,40 грн. матеріальної шкоди, 5000 грн. моральної шкоди, а також 551,21 грн судових витрат. Представником КП ФМР «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» був наданий відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що у разі аварії і залитті квартири складається акт про залиття, що повинен відповідати Додатку №4 до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76. Тобто факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації підприємства, яка є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Проте акт залиття, який був наданий позивачем, не відповідає зазначеній формі. В акті не встановлено причину залиття, не залучено представника балансоутримувача (майстра дільниці, слюсаря - сантехніка), які б могли описати, що стало причиною залиття, в якій системі це сталося, чи було несанкціоноване втручання мешканців у роботу системи тому даний акт не має ніякої юридичної сили. Крім того зазначив, що до акта залиття додається акт збитків внаслідок залиття, який був складений ТОВ «Стіларм Трейд» всупереч постанові КМУ від 23 травня 2011 року №554 ліцензію державної архітектурно-будівельної інспекції України на здійснення господарської діяльності з будівництва об'єктів IV і V категорії складності (за переліком видів робіт згідно з додатком), оскільки в перелік видів робіт провадження господарської діяльності з будівництва об'єктів IV і V категорії складності не входить діяльність по складанню кошторису на проведення відновлювального ремонту. Також звернув увагу, що позивачем надана договірна ціна на ремонт житлової квартири за адресою [ADDRESS], а не встановлення збитків в результаті затоплення. З приводу долученого локального кошторису на будівельні роботи, складених на основі креслення (специфікації), зазначив, що повинен був бути складений кошторис, до якого долучається кваліфікаційний сертифікат, а кошторис затверджується печаткою кошторисника, лише тоді можна встановити суму збитків. Крім того, позивач сам запропонував, щоб КП Фастівська ЖЕК усунула наслідки затоплення, що і було зроблено підприємством відповідно до наряду-замовлення за січень та лютий 2015 року на виконання робіт по поточному ремонту житлового фонду, де вказана квартира позивача, тобто були вжиті заходи досудового врегулювання спору. Також зазначив, що згідно Рішення Фастівської міської ради Київської області №3-ІЛХ-У від 29.10.2009 року внутрішньо будинкові мережі централізованого теплопостачання та котельні житлового фонду безоплатно передані на баланс КП «Фастівтепломережа», перелік котелень, що передаються з балансу КП «Фастівтенло» на баланс КП «Фастівтепломережа» зазначені в Додатку до рішення міської ради від 29.10.2009р. №3-ІЛХ-У. З Додатку до рішення міської ради від 29.10.2009р. №3-ІЛХ-У видно, що котельня по [ADDRESS] передана на баланс КП «Фастівтепломережа». Актом приймання-передачі в оперативне обслуговування внутрішньо будинкових мереж централізованого теплопостачання та додатком до акту від 01.07.2009р. також підтверджується те, що внутрішньо будинкові мережі централізованого теплопостачання, передані в оперативне обслуговування КП «Фастівтепломережа» та не належать КП «Фастівська ЖЕК». Позивачем була подана відповідь на відзив КП Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора», в якій зазначив, що 25 грудня 2014 року було виявлено залиття квартири та цього ж дня про це було повідомлено диспетчерську службу КП Фастівська міська рада «Фастівська житлово-експлуатаційна контора». Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки пов'язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку. У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Відповідачем вказаних правил дотримано не було, додатку 4 не було взагалі складено, але представником позивача факт залиття квартири позивача та його наслідки, місця та джерело виникнення аварії фото зафіксовано, і як доказ мається в матеріалах справи. Також вказує, що саме відповідачі, які підписали акт від 19.08.2014 про відключення (включення) опалення будинку по [ADDRESS] та не перевірили якість виконаних робіт щодо відключення (включення) опалення зазначеного будинку від центрального теплозабезпечення шляхом злиття з будинку теплоносія та від'єднання подаючих та зворотніх тепломережових трубопроводів теплопостачання на тепловому вводі від внутрішніх систем опалення будинку, а також правильність дотримання технічних норм, мають нести відповідальність за завдані збитки. Представником Комунального підприємства «Фастівтепломережа» наданий відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що відповідно до рішення виконавчого комітету Фастівської міської ради № 151 від 23.07.2010 укладено договір № 2607/10 від 26.07.2010 про надання послуг з технічного обслуговування внутрішньо будинкових мереж централізованого теплопостачання багатоповерхових будинків, що перебувають на балансі КП ФМР «Фастівська ЖЕК». Згідно розділу 2 даного договору послуги надаються працівниками виконавця (КП «Фастівтепломережа») в процесі їх споживання. Відповідно до рішення виконавчого комітету Фастівської міської ради № 245 від 15.08.2014 «Про надання дозволу КП «Фастівтепломережа» на проведення робіт по відключенню багатоповерхових будинків від мереж централізованого теплопостачання». 19.08.2014 було проведено відключення опалення будинку № [ADDRESS] (Миру) від централізованого теплозабезпечення шляхом злиття з будинку теплоносія та від'єднання подаючих та зворотніх тепломережевих трубопроводів теплопостачання на тепловому вводі внутрішніх систем опалення будинку, про що складено відповідний акт. Таким чином на момент аварії послуга централізованого теплопостачання мешканцями вказаного будинку взагалі не споживалась, внутрішньобудинкова мережа централізованого теплопостачання не використовувалася за своїм функціональним призначенням, і відповідно до розділу 2 Договору № 2607/10 КП «Фастівтепломережа» даний будинок вже не обслуговувало. Даний факт підтверджується зняттям опалювальних площ вказаного будинку з відповідного обліку загальної опалювальної площі житлового фонду, який ведеться КП «Фастівтепломережа». Крім того, представників КП «Фастівтепломережа» не було залучено до комісійного обстеження зазначеного об'єкта по факту залиття, що також доводить безпідставність звернених до підприємства позовних вимог, так як представник організації, яка обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення, відповідно до Правил утримання житлових будинків та при будинкових територій, затверджених Наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 р., має бути залучений в обов'язковому порядку. Виходячи з викладеного, просили відмовити у задоволенні позову. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 29 березня 2016 року провадження у справі було відкрито. Ухвалою суду від 25 квітня 2016 року задоволено клопотання представника позивача та залучено в якості співвідповідача по справі КП «Фастівтепломережа». Ухвалою суду від 04 липня 2016 року задоволено клопотання представника відповідача, призначено по справі будівельно-технічну експертизу. Ухвалою суду від 10 травня 2017 року відновлено провадження у справі. Ухвалою суду від 23 травня 2017 року клопотання представника відповідача задовольнити частково, справу направлено повторно до експертної установи для виконання судової експертизи, призначеної ухвалою суду від 04 липня 2016 року. Ухвалою суду від 05 березня 2018 року поновлено провадження у справі. Ухвалою суду від 30 травня 2018 року клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено частково. Ухвалою суду від 22 серпня 2018 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивача надав пояснення, аналогічні викладеним, просив позов задовольнити. Представник відповідача Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, просила відмовити в його задоволені з підстав, викладених у відзиві. Представник Комунального підприємства «Фастівтепломережа» в судовому засіданні зазначив, що підприємство не здійснювало технічне обслуговування внутрішньо будинкових мереж водопостачання як гарячого, так і холодного, договір з позивачем не укладався. Між відповідачем та позивачем станом на 25.12.2014 були відсутні будь-які договірні відносини. Твердження ЖЕКу, що роботи КП «Фастівтепломережа» по відключенню централізованого теплозабезпечення трубопроводів теплопостачання на тепловому вводі від внутрішніх систем опалення будинку [ADDRESS] проведено неякісно, в трубопроводі залишилась вода, при замерзанні трубопровід лопнув, що призвело до витікання води є безпідставним, оскільки, по перше, витікання води сталося з труби гарячого водопостачання, а не тепломережевих трубопроводів, що підтвердив ЖЕК в запереченні на позовну заяву, а по друге, роботи по відключенню централізованого теплозабезпечення шляхом злиття з будинку теплоносія та від'єднання подаючих та зворотніх тепломережевих трубопроводів теплопостачання на тепловому вводі від внутрішніх систем опалення будинку [ADDRESS] прийняті ЖЕКом без зауважень, про що свідчить підпис представника ЖЕКу засвідчений печаткою, акт від 19.08.2014. Представник відповідача також зазначила, що позивачем абсолютно необґрунтовано визначено розмір матеріальної шкоди в сумі 17 660,40 грн. та моральної шкоди в сумі 5 000,00 грн., тобто позивачем не доведено обґрунтованості вимог щодо відшкодування вказаної шкоди. В судовому засіданні свідок [PERSON], яка є сусідкою позивачки з квартири 186, суду показала, що вона проживає на 8 поверсі та її квартиру теж було затоплено. Коли вона звернулась до сусідки суміжної квартири, оскільки думала, що саме через неї затопили, дізналася, що у сусідки теж тече вода. Вона бачила як на технічному поверсі стояли тази, відра і було багато води, там прорвало трубу. Вона стала телефонувати до ЖЕКу і сказала, щоб прислали людей і відремонтували дане пошкодження. Приїхали працівники і все поварили, чи це були працівники ЖЕКу, чи працівники тепломережі їй невідомо. Зазначила, що вона ходила і дивилася в інші квартири, була і в квартирі №177 у коридорі і бачила, що у них було залите. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що у 2014 році зустрів [PERSON] (представника позивача), який попросив його подивитися квартиру. Коли вони піднялися на [ADDRESS], то побачили, що по стінам тече вода, залито було по сьомий поверх. Потім вони піднялися на технічний поверх, де підключаються та відключаються всі комунікації, тобто холодна, гаряча вода, теплотраса. Там він побачив прорив і ця вода бігла на 9 поверх, стояли тази та миски. Він був присутній, коли складався акт залиття квартири. В квартирі був присутній працівник ЖЕКу на прізвище [PERSON]. Крім того показав, що з вікна його будинку видно крило будинку, де сталося залиття, тому після цієї події він бачив, як по даху ходила бригада 4-5 осіб з кисневими балонами і вони вирізали все, що з цим пов'язано, в акті він це відображав. Вказав, що було залито: кімната, коридор, ванна та все, що на підлозі (килими, лінолеум, мебель, обої). Свідок [PERSON], який працює слюсарем у ЖЕК, суду показав, що до ЖЕКу надійшла заявка про аварію. Коли вони приїхали на місце, вийшли на горище, то побачили, що там лежить лежак труби гарячого водопостачання. Подзвонили майстру і сказали, що це гаряча вода, потім обрізали лежака по самий потолок і заглушили. Свідок [PERSON], який працює майстером ремгрупи ЖЕКу, суду показав, що у квартиру [ADDRESS] потрапив після того, як слюсарі-монтажники ліквідували порив на горищі над квартирою. Була залита ванна частково, трішки коридор, небагато у кімнаті (там був не залив, а промерзання від балкону так, що відклеїлися шпалери), у кухні пошкоджено підлогу. На усунення наслідків залиття вони зробили ремонт: ванної повністю, частково коридор, частково велика кімната, у кухні поправили ламінат. Перед тим, як приходити у квартиру, я телефонував господарю ([PERSON]) та домовлявся з ним. У квартирі були 2 рази. Купували водоемульсіонку, багети, для ремонту підлоги у коридорі купували юсб, а у кімнату юсб не купували, тому що не було відповідної товщини (діаметру) під ламінат. Також вказував, що великій кімнаті серйозних наслідків залиття не було. Був грибок по кутах та стиках на стінах, але це наслідки після відключення будинку від центрального водопостачання. У великій кімнаті тільки при вході до кімнати був трохи пошкоджений ламінат. Майже усі наслідки залиття було усунуто, окрім великої кімнати. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON], який працює тесляром у ЖЕКу, суду показав, що він виконував роботи по ванній кімнаті. Вказав, що при вході у коридор із ванної кімнати, вхід в кімнату, було видно підтікання. Вони усе висушили, пофарбували, видимі наслідки залиття усунули. У великій кімнаті було підтікання при вході. Ламінат у великій кімнаті не робили, там був вздутий 1.5-2 кв.м ламінату. Свідок [PERSON], який працює головним інженером ЖЕКу, суду показав, що у грудні 2014 р. за викликом на місце аварії виїхала бригада, яка припинила витік води. Після ліквідації цієї аварійної ситуації була зустріч із представником позивача [PERSON], прийшли до висновку, що потрібно допомогти, була направлена бригада малярів, які усунули наслідки підтоплення. Роботи були проведені, чому вони призупинилися, які причини були у представника позивача йому невідомі. Потім певний період часу не було зв'язку із представником позивача. Питання про відшкодування збитків не було, була просто домовленість про допомогу, а наслідки залиття були усунуті. Стосовно залиття свідок вказав, що витік води трапився в трубі гарячого водопостачання. Котельня розташована на даху будинку, бойлерна знаходиться у котельні. Якщо зливається вода із системи опалення, автоматично має сходити вода із системи гарячого водопостачання, але систему гарячого водопостачання було від'єднано давно, вона не функціонувала протягом багатьох років до того. Свідок [PERSON], який працює в ЖЕКу маляром, суду показав, що приходили з майстром у квартиру, бачив, що була затоплена ванна, стеля, прихожа і небагато у кімнаті - шпалери не впали, вони просто помокріли, однак вони їх підклеїли. Ванну переробили повністю, поклавши нові багети. Пошкодження були незначні та вони їх усунули. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення учасників справи, покази свідків, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з'ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов не підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. У відповідності до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником однокімнатна квартира за адресою: [ADDRESS] /т.1 а.с.10-11/. 13.12.2012 між [PERSON] та Комунальним підприємством Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» був укладений договір № 3874 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Відповідно до п.1 предметом договору є забезпечення виконавцем надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання прибудинкової території, обслуговування внутрішньо-будинкових мереж водопостачання та водовідведення, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, вивезення твердих побутових відходів тощо) у [ADDRESS], а споживачем своєчасної оплати цих послуг за встановленим тарифом у строки та на умовах, передбачених договором /т.1 а.с.62/. Таким чином, будинок [ADDRESS] перебуває на балансі КП Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора», яке визначене виконавцем певних житлово-комунальних послуг. Судом встановлено та не заперечується сторонами по справі, що 25.12.2014 року сталося залиття квартири [ADDRESS], власником якої є позивач. Обґрунтовуючи підстави звернення до суду позивач зазначає, що фактом залиття квартири їй спричинено відповідну шкоду: матеріальну, яка пов'язана із необхідністю усунення наслідків залиття шляхом проведення відповідних ремонтних робіт в квартирі, та моральну, яка полягає у негативних емоціях і переживаннях з приводу залиття квартири та пошкодження майна, пов'язані з цим додаткові зусилля для відновлення попереднього становища. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов'язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов'язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов'язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов'язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Правовідносини між сторонами є деліктними, оскільки виникли у зв'язку із спричиненням шкоди, а тому регулюються Главою 82 ЦК України. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв'язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв'язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком. Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 р. № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: dismissed