Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-11 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача та просила визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON], строком у три місяці з моменту набрання рішенням законної сили. Свої вимоги обґрунтовує тим, що приблизно [INFO] року померла [PERSON], яка була матір'ю позивача. Після смерті матері залишилась спадщина у вигляді квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. 20.01.1970 року Солом'янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві був зареєстрований актовий запис про розірвання шлюбу між [PERSON] - матір'ю позивача та [PERSON] - батьком позивача. Після розірвання шлюбу [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] 30.07.1976 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та взяла його прізвище. 31.07.1979 року зазначений шлюб було розірвано, після чого мати позивача змінила прізвище на [PERSON]. Зазначила, що пропустила строк для прийняття спадщини у зв'язку з наступними обставинами. Позивач є громадянином Російської Федерації та проживає у [ADDRESS] Мати позивача, [PERSON] проживала разом з братом [PERSON], [INFO]. Приблизно з липня 2016 року мати позивача [PERSON] перестала відповідати на телефонні дзвінки, у зв'язку з чим на адресу матері було відправлено лист, на який через три тижні прийшла відповідь, що адресат помер. В телефонній розмові з сусідами своєї матері позивач дізналась, що у зв'язку з тим, що ніхто з родичів не звертався по факту смерті [PERSON], її поховали як невідому особу. 30.10.2016 року позивач приїхала до Києва за адресою проживання матері та побачила, що двері в квартирі зламані, в квартирі безлад, розбиті вікна та немає жодних документів. На підставі цього, позивач звернулась до Солом'янського УП ГУ НП в м. Києві, де їй підтвердили той факт, що її мати поховали як невідому особу. 01.11.2016 року позивач звернулась до нотаріальної контори для оформлення спадщини, де їй було роз'яснено, що для вчинення зазначеної дії їй необхідно надати свідоцтво про смерть [PERSON] У зв'язку з цим, [PERSON] звернулась до Солом'янського УП ГУ НП в м. Києві з метою встановлення, що труп жінки який було знайдено у квартирі є матір'ю позивача. В рамках кримінального провадження №12016100090009327 було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якою було доручено Київському НДЕКЦ МВС України. Згідно висновку експерта №10-1/135 від 22.03.2017 року зазначено, що [PERSON] є біологічною донькою жінки, труп якої виявлено 11.08.2016 року за адресою: [ADDRESS]. Також в рамках кримінального провадження старшим слідчим винесена постанова від 04.04.2017 року про те, що вважати встановленим труп №2218, виявлений 11.08.2016 року приблизно о 18:20 годині за адресою: [ADDRESS], як [PERSON], [INFO], уродженка м. Івано-Франківськ, зареєстрована за адресою[ADDRESS]Отримавши зазначені документи, 27.04.2017 року позивачу було видано свідоцтво про смерть її матері. 28.04.2017 року [PERSON] звернулась до нотаріальної контори зі всіма необхідними документами, однак їй було відмовлено у прийнятті заяви на прийняття спадщини у зв'язку з пропуском строку на таке прийняття. На підставі вищевикладеного просила позов задовольнити. Представник позивача в судове засідання не з'явилась, надала заяву в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила справу розглядати без її участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання не з'явився, подав через канцелярію суду заяву в якій просив розгляд справи проводити без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечував. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, через канцелярію суду подав письмові пояснення, в яких зазначив, що судом не можуть бути визнані поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Просив справу вирішити на розсуд суду, відповідно до вимог чинного законодавства. Суд, відповідно до ст.ст. 169, 224 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів у її відсутність, оскільки неявка відповідача не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечував представник позивача. Врахувавши заяви представника позивача та відповідача, врахувавши письмові пояснення Головного територіального управління юстиції у м. Києві, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що приблизно 1 серпня 2016 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 27.04.2017 року (а.с. 16). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкодавців). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Позивач є донькою померлої [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 24.02.1967 року, виданого бюро РАЦС Залізничного району. [PERSON] є спадкоємцем першої черги відповідно до ст.1261 ЦК України. Судом встановлено, що позивач дізналась про смерть своєї матері приблизно в серпні 2016 року та на той час [PERSON] була похована як невідома особа. 01.11.2016 року позивач звернулась з заявою про прийняття спадщини, де зазначила, що необхідні для оформлення спадщини документи будуть надані нею додатково. Листом від 07.02.2017 року №С377/125/55-17 [PERSON] було повідомлено, що у кримінальному провадженні №12016100090009237 від 11.08.2016 року за фактом виявлення 11.08.2016 року приблизно о 18 год. 00 хв. за адресою: [ADDRESS] трупу невстановленої жінки з явно вираженими гнилісними змінами за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, провести впізнання вказаного трупу не представляється можливим. При цьому повідомили, що з метою встановлення особи трупу жінки призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, яку направлено на виконання до Київського НДЕКЦ МВС України. Відповідно до висновку експерта від 22.03.2017 року №10-1/135 в результаті проведеного дослідження встановлені генетичні ознаки (ДНК-профіль) зразка букального епітелію [PERSON] [INFO]. В результаті проведеного дослідження встановлені генетичні ознаки (ДНК-профіль) кісткової тканини (ребра) трупу №2218 невстановленої жінки, яка була виявлена 11.08.2016 року приблизно о 18 год. 00 хв. за адресою: [ADDRESS]. [PERSON], [INFO] може бути біологічною донькою жінки , труп якої було виявлено 11.08.2016 року за адресою: [ADDRESS], зразок кісткової тканини (ребра) наданий на дослідження. Ймовірність даної події складає 99,99 %. 04.04.2017 року старшим слідчим Солом'янського УП ГУ НП в м. Києві було винесено постанову про уточнення відомостей, де зазначено, що вважати встановленим труп №2218, виявлений 11.08.2016 року приблизно о 18 год. 20 хв. за адресою: [ADDRESS], як [PERSON], [INFO], уродженка м. Івано-Франківськ, зареєстрована за адресою[ADDRESS] 28.04.2017 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Забавської Н.В. з заявою про відкриття спадщини. Відповідно до листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Забавської Н.В. від 28.04.2017 року вих. № 01-16/141 було повідомлено, що свідоцтво про право на спадщину позивачу видано бути не може, оскільки у встановлений законом строк з заявою про прийняття спадщини у нотаріальну контору вона не зверталась і доказів спільного проживання зі спадкодавцем на момент смерті на надано. Як зазначено в ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Встановлено, що позивач, у встановлений законом строк не звернулась до нотаріальної контори за отриманням свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв'язку з тим, що не можливо було надати необхідні документи для відкриття спадщини у зв'язку з їх втратою та необхідністю відновлення. Згідно вимог ст. ст. 27, 28, 29, 30 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивач довела ті обставини, на які посилалась, як на підставу своїх позовних вимог. Виходячи з наведеного, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем терміну для прийняття спадщини та визначити додатковий строк для подання заяви про її прийняття. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Оскільки даний спір вирішено на користь позивача, позов задоволено, суд приходить до висновку, що судові витрати, понесені позивачем, повинні бути відшкодовані відповідачем, а саме стягненню підлягає сума судового збору 640,00 грн.

Outcome: approved