Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-04 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до Щасливської сільської ради, Липовецького району про визначення додаткового строку для написання заяви нотаріусу про прийняття спадщини за законом. Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що 03 квітня 2007 року померла її мати - [PERSON], яка останній час проживала в [INFO], була зареєстрована в [INFO]. Після її смерті відкрилась спадщина. До складу спадкового майна увійшов земельний пай. Вона, [PERSON], звернулась в нотаріальну контору щоб оформити спадщину, однак з'ясувалось, що вона пропустила шестимісячний строк для написання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини. Позивачка вказує, що причиною пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини стало те, що після смерті матері вона отримала психологічний стрес, так як втратила близьку людину, проводила поминки, обіди. Крім цього, ще однією обставиною, яка унеможливила своєчасне прийняття спадщини є те, що вона проживає за межами Липовецького району, а саме: в селі Обідне Немирівського району, що також потребує додаткових витрат на поїздки. Ураховуючи наведене, позивач просила суд визнати поважними обставини пропуску строку на прийнятя спадщини та визначити їй додатковий двохмісячний строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON], яка настала 03 квітня 2007 року. В судове засідання позивач [PERSON] та її представник [PERSON] не з'явились, у заяві, яку надали суду вказали про підтримання позовних вимог, позивач просила суд розгляд справи проводити за її відсутності, позов задовольнити. Представник відповідача - сільський голова Щасливської сільської ради Липовецького району в судове засідання також не з'явився, однак в заяві зазначив, що позовні вимоги визнає, не заперечував проти задоволення позову, розгляд справи просив проводити за відсутності їх представника. Прийнявши до уваги те, що сторони скористались наданими їм ч.2 ст.158 ЦПК України правами - заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, а тому проводить його в даному судовому засіданні на підставі зібраних у справі доказів, в загальному порядку. Суд, дослідивши матеріали справи, повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Як вбачається із свідоцтва про смерть серія 1-АМ № 074137, 03 квітня 2007 року в місті Немирів, Немирівського району Вінницької області померла [PERSON] ( а. с. 5). На день смерті [PERSON] була зареєстрована за адресою: [INFO], інших осіб за даною адресою зареєстровано не було, в склад сім'ї померлої входив її чоловік [PERSON], [INFO], який помер 02.09.1988 року, на що вказують довідки Щасливської сільської ради за №, № 725, 727 та 728 від 04.09.2015 року ( а. с. 6, 7, 8). Після її смерті відкрилась спадщина за законом, оскільки за життя заповідального розпорядження вона не вчинила. Згідно відповіді наданої держаним нотаріусом Липовецької державної нотаріальної контори від 25.09.2015 року, спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заводилась. Судом встановлено, що правовідносини, що виникли між сторонами є спадковими, спадщина відкрилась після 01.01.2004 року, а відтак вони регулюються нормами Книги 6 Цивільного кодексу України. Із паспортних даних позивачки ( а. с. 4), свідоцтва про народження серія ІІІ-ЯР № 191277 ( а. с. 11), свідоцтва про одруження серія VІІІ-УР № 012080 ( а. с. 12), витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища ( а. с.10), вбачається, що [PERSON] є дочкою [PERSON] та зареєстроване місце її проживання з 10.07.1983 року є село Обідне Немирівського району та відповідно до ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги за законом та має право на спадкування. Статтею 1269 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В п. 24 №7 від 30.05.2008 року Про судову практику у справах про спадкування Пленум Верховного Суду України висловив наступну правову позицію, що у випадку, коли особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При цьому при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами визнаються територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (абз.2 п. 24 Постанови). Суд вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що наведені позивачкою обставини були істотними труднощами для неї на вчинення дій щодо прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON]. Крім того, відповідач позов визнав. На підставі ст.174 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи, що визнання відповідачем позовних вимог - не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси третіх осіб, суд приймає визнання відповідачем позову та виносить рішення про визначення позивачеві додаткового достатнього строку для подання ним заяви нотаріусу про прийняття спадщини.

Outcome: approved