Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-04 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовом,відповідно до якого зазначила,що від народження вона проживала разом зі своїми батьками в будинку [ADDRESS] , що належав її бабусі - [PERSON] на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого державним нотаріусом Ірпінської державної нотаріальної контори Плеско А.Ф. 15 квітня 1989 р. за реєстровим № 1220, право власності на зазначений житловий будинок було зареєстроване в Ірпінському міжміському бюро інвентаризації 29.04.1989 р., про що здійснено запис № 569 в книзі № 11-188. Шлюб між батьками зареєстрований не був, вони вели аморальний спосіб життя, постійно пиячили та не давали належного виховання і турботи своїм дітям. Батьки позивачки постійно сварилися, а згодом взагалі припинили проживати однією сім`єю. Бабусин будинок умовно розділили на дві половини і позивачка з батьком проживали в одній частині, а мати зі своїми співмешканцями - в іншій. В 2014 році позивачка народила сина [PERSON] , який також проживав з нею та її батьком. [INFO] р. померла бабуся [PERSON] - власниця будинку. Після її смерті відкрилася спадщина, що складалася з житлового будинку [ADDRESS] , яку її батько позивачки прийняв за заповітом. Влітку 2015 року позивачка познайомилася зі своїм майбутнім чоловіком - [PERSON] та з осені того ж року почала проживати з ним у цивільному шлюбі. Так як будинок, в якому раніше мешкала позивачка, не був придатним для проживання, то вона разом з дитиною, своїм чоловіком та батьком перейшли жити в винаймане житло в с. Клавдієво-Тарасово, Переїхавши в винаймане житло, відповідач знаходився на утриманні позивачки та її чоловіка, який є фізичною особою - підприємцем та отримує гарний дохід. Проживши деякий час в с. Клавдієво-Тарасово, відповідач запропонував позивачці та її чоловіку допомогти оформити йому спадкові права на будинок та допомогти звільнити його від сторонніх осіб, а він в свою чергу подарує цей будинок позивачці, щоб вона разом зі своєю сім`єю могла навести там лад, господарювати, а відповідач в нормальних умовах разом з ними зустрів би старість та тішився вихованням онука і дарував би йому ту увагу та тепло, яке не додав своїм дітям. Вона погодилась на таку пропозицію і виділили з сімейного бюджету близько 4500 грн. на оплату нотаріальних послуг та інших витрат, пов`язаних з оформленням спадкових прав. Після отримання відповідачем Свідоцтва про право на спадщину, чоловік позивачки доклав неабияких зусиль до того, щоб за участю представників місцевої влади та працівників поліції, звільнити будинок від сторонніх осіб. За час відсутності позивачки і відповідача в будинку особи, які там перебували, довели його до такого стану, що проживання в ньому було неможливе,побиті вікна, виламані двері, зруйнована підлога, демонтована проводка, тощо. Усвідомлюючи те, що найближчим часом будинок перейде за договором дарування у власність позивачки, вони з чоловіком заходилися шаленими темпами робити капітальний ремонт, щоб якомога швидше перебратись у своє житло і не витрачати гроші на орендоване. Здійснили масштабні будівельно-ремонтні роботи, встановили комунікації з водопостачання, каналізацію, здійснили реконструкцію самого будинку: зробили перепланування, демонтували стару піч та побудували нову, побудували додаткові приміщення: туалет і ванну кімнату, що дало змогу значно покращити умови проживання в будинку, встановили новий паркан. На будівельні та ремонтні роботи домоволодіння, а також закупівлю будівельного матеріалу були витрачені кошти сімейного бюджету позивачки та її чоловіка в сумі близько 400 000 грн. Майже всі свої доходи родина вкладала в ремонт, щоб швидше довести все до ладу, бо в [INFO] у позивачки народилася друга дитина - донька [PERSON] , а немовляті треба було забезпечити нормальні умови для проживання. Після того, як вже основні ремонтно-будівельні роботи були закінчені, навесні 2017 року повстало питання укладання між позивачкою і відповідачем договору дарування, як то весь цей час при купі свідків і обіцялось останнім. Позивачка звернулась до нотаріуса, який пояснив, що для укладання договору необхідно присвоїти кадастровий номер земельній ділянці на якій розташований будинок, бо вона не приватизована, та зробити експертну оцінку майна. Всі ці документи були виготовлені за рахунок коштів позивачки та її чоловіка, що також обійшлося в 5000 грн., але напередодні дня укладання угоди відповідач сказав, що він загубив паспорт і не може піти до нотаріуса. Через декілька днів позивачка почула розмову відповідача з і своїм братом [PERSON] , який радив йому спалити паспорт, щоб не укладати договір дарування. Потім відповідачка знайшла паспорт відповідача, але він на той момент вже заховав правовстановлюючі документи на будинок і сказав, що їх хтось викрав. Коли позивачка з чоловіком зрозуміли, що відповідач їх дурить і у такий спосіб вирішив у своєму будинку зробити ремонт, то стали вимагати, щоб він повернув їм кошти витрачені на ремонтно-будівельні роботи. Відповідач сказав, що коштів в нього немає, віддавати він нічого не збирається, а натомість запропонував свої доньці придбати в нього цей будинок за ринковою ціною. На момент набуття відповідачем права власності на будинок - 09.11.2015 р. - це було напівзруйноване нежиле приміщення, а після реконструкції стало добротним житлом з усіма зручностями. Той факт, що родиною позивачки понесені затрати на відновлювальні будівельно- ремонтні роботи спірного домоволодіння підтверджується також наявними в неї товарними чеками та видатковими накладними на придбання будівельних матеріалів та робіт, з яких, на жаль збереглось менш ніж половина, на суму лише 183559,20 грн. Чоловік позивачки на момент спірних правовідносин здійснював підприємницьку діяльність від якої вони отримували доходи, про що свідчить Свідоцтво про державну реєстрацію та Додатки № 4 до податкових декларацій «Розрахунки податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходів, отриманих само зайнятою особою» та вкладали в спірне домоволодіння. В даний час відповідач з ними не спілкується, в спірному будинку не проживає, а проживає у свого брата [PERSON] , який постійно радить йому виселити позивачку з дітьми і чоловіком та продати будинок. Фактично в будь-яким момент позивачка зі своєю родиною, у тому числі двома малолітніми дітьми, може опинитися просто неба, а коштів на придбання іншого житла немає, так як вони вкладені в ремонт спірного будинку. Оскільки проведені поліпшення житлового будинку [ADDRESS] відокремити не можна, то позивачка має право на відшкодування витрат на проведені поліпшення та добудови до житлового будинку, але відповідач нічого компенсувати відмовляється. Позивач просить стягнути з [PERSON] на її користь грошові кошти в сумі 183 559,20 грн. та понесені судові витрати в сумі 14 985,60 грн. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала а у повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився,про день та час розгляду справи повідомлявся неодноразово у порядку,передбаченому ст..128,130 ЦПК України,заяву про відкладення розгляду спраив чи про розгляд справи за його відсутності до суду не подав,також не подав відзив на позовну заяву,у зв`язку з чим суд відповідно до ст.. 280 ЦПК України проголосив по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд,заслухавши пояснення представника позивача,покази свідків,дослідивши письмові докази по справі,вважає позов таким,що не підлягає до задоволення. Відповідно до ч 1 ст. 4 ЦПК України «Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.» Відповідно до ст.. 5 ЦПК України «Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. 2. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.» Відповідно до ч 2,3 ст. 12 ЦПК України «Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. 3. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.» Відповідно до ч 1 ст. 13 ЦПК України «Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.» Відповідно до ч 1 ст. 81 ЦПК України « Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.» У судовому засіданні встановлено,що відповідач по справі є власником житлового будинку за адресою [ADDRESS] ,який належить останньому на підставі свідоцтва про право на спадщину від 09.1.2015р (а.с.10-11). Також,у судовому засіданні встановлено,що позивач по справі є донькою відповідача по справі зареєструвала шлюб із [PERSON] 24.06.2016р (а.с.18). Крім того,у судовому засіданні встановлено,що позивач по справі разом із своїм чоловіком приймали участь у проведенні ремонтних робіт житлового будинку за адресою [ADDRESS] ,який належить відповідачу по справі.Наведені обставини справи підтвердили у судовому засіданні свідки [PERSON] ,який показав,що відповідач по справі обіцяв подарувати свій будинок позивачу,у зв`язку з чим позивач із чоловіком почали збирати документи для оформлення договору,почали проводити ремонт у будинку,зробили паркан,комунікації,внутрішні роботи.Але у послідуючому відповідач почав уникати позивача,відмовився укладати договір дарування.Показами свідка [PERSON] ,який показав,що він давно знає сім`ю,є депутатом селищної ради.Знає ,що відповідач запропонував позивачу переїхати проживати до нього у будинок.Позивач почала оформляти спадщину на відповідача ,відповідач постійно говорив,що це будинок позивача.Позивач із чоловіком зробили ремонт у будинку,провели воду,збудували паркан,інші роботи проводили.Коли були готові документи на будинок,відповідач відмовився переоформляти його на позивача. Покази свідка [PERSON] . В при вирішенні спору по суті суд не приймає до уваги,поскільки він є чоловіком позивача та зацікавлений у наслідках розгляду справи. Згідно позовної заяви позивач зазначає,що на ремонт житлового будинку вона із чоловіком витратила 183 559 грн 20 коп. Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 04.10.1991 РОКУ «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», інші особи, які приймали участь у будівництві жилого будинку (його купівлі) не на підставі угоди про створення спільної власності, яка відповідає законодавству, вправі вимагати не визнання права власності на будинок, а відшкодування своїх затрат на будівництво (купівлю будинку), якщо допомогу забудовнику (покупцю) вони надавали не безоплатно. Таке ж право за цих умов належить членам сім`ї власника жилого будинку, якщо вони приймали участь лише у будівництві підсобних будівель (літньої кухні, сараю, тощо) і підсобних приміщень або коли їх затрати на ремонт жилого будинку перевищували покладений на них ст.156 ЖК обов`язок. Ставлячи питання про відшкодування витрат,понесених на ремонт будинку адресою [ADDRESS] позивач не надала до суду належних та допустимих доказів тих обставин,що дані затрати були понесені саме на 183 559 грн 20 коп. Допитані у судовому засіданні свідки підтвердили факт проведення ремонтних робіт у будинку,а не їх вартість. Позивачем до позовної заяви додано ксерокопії чеків,квитанцій накладних(а.сч.43-67),однак із даних платіжних документів не вбачається,що витрати були понесені позивачем та у зв`язку із проведенням будівельних робіт у спірному будинку. Позивачем також надано договір підряду від 01.03.2016р , приблизний кошторис та акт здачі виконаних робіт (а.с.68-75),однак до суду не надано доказів тих обставин,що зазначені будівельні роботи було оплачено позивачем. Відповідно до ст.. 76 ЦПК України «Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. 2. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.» Відповідно до ст.. 77 ЦПК України « 1. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. 2. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. 3. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. 4. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст.. 78 ЦПК України «1. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. 2. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.» Відповідно до ч 1 ст. 4 ЦПК України «Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.» Враховуючи викладені обставини,суд вважає позов не доведеним та таким,що не підлягає до задоволення,у зв`язку з чим відмовляє позивачу у позові. Поскільки суд відмовляє позивачу у позовних вимогах,то не підлягають до задоволення вимоги позивача в частині відшкодування судових витрат. На підставі ст. 317,319,321 ЦК України ,

Outcome: dismissed