Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-21 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовом у якому просить визнати за нею право власності на 1/4 частину квартири [ADDRESS], в порядку спадкування після смерті [PERSON]. Обгрунтовуючи вимоги тим, що [INFO] року померла її мати - [PERSON]. За життя її мати склала заповіт, серія [NUMBER] від 26.10.2010 року, відповідно до якого заповіла їй все належне майно, до складу якої входить ? частини квартири [ADDRESS]. 14.05.2015 року позивач звернулася до Шостої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом № 2214 від 14.05.2015 року року та надала усі наявні документи, на підтвердження права власності її матері на вищезазначену квартиру. На підставі правовстановлюючих документів убачається, що спадкове майно складається з ? частки квартири [ADDRESS]. З яких, ? частка зазначеної квартири належала [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Дніпровською районною державною адміністрацією міста Києва 10.03.2000 року. Інша ? частка квартири належала матері на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Десятою Київською державною нотаріальною конторою 21.06.2005 року. Проте за життя, її мати [PERSON] не оформила у встановленому законом порядку право власності на ? частини спірної квартири, що належала їй на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданного Десятою Київською державною нотаріальною конторою 21.06.2005 року. За таких обставин Державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори було відмолено позивачу у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом на ? частини квартири [ADDRESS], після померлої матері, що змушує її звернутись з даним позовом до суду. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18.04.2016 року залучено в якості відповідачів [PERSON] та [PERSON]. У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі, виходячи з доводів якими обґрунтовується позовна заява, просили суд позов задовольнити. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні проти позову не заперечував. Відповідач [PERSON] та представник відповідача Київської міської ради у судове засідання не з'явились, хоча про день, час і місце слухання справи повідомлялись судом належним чином, про причини неявки суду не повідомили, процесуальним правом надати письмові пояснення по суті предмету спору не скористались. Документів, що підтверджують поважність причин їх відсутності суду не надано. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надійшло. Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, відповідача [PERSON] дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено, що квартири [ADDRESS] належала на праві спільної часткової власності в рівних долях [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло виданим Дніпровською районною державною адміністрацією міста Києва від 10.03.2000 року. (а.с. 7). Позивач являється донькою [PERSON] та [PERSON], що підтверджується даними свідоцтва про народження. [INFO] року помер [PERSON], після смерті якого відкрилась спадщина на ? частини квартири [ADDRESS]. 21.06.2005 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори було видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] - [PERSON] на ? частини квартири [ADDRESS] в порядку ст. 1261 ЦК України. [INFO] року померла [PERSON], що підтверджується даними свідоцтва про смерть виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві. (а.с. 5). За змістом заповіту посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 26.10.2010 року [PERSON] на випадок своєї смерті заповідала усе належне їй мано - [PERSON] Відповідно до інформаційної довідки КВ- 2015 № 15607 від 15.06.2015 року, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, на праві спільної часткової власності за [PERSON] зареєстровано ? частки квартири [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Дніпровською районною державною адміністрацією міста Києва від 10.03.2000 року. Як убачається із належним чином завірених копій матеріалів спадкового майна після померлої [PERSON], позивач у встановлений ст. 1270 ЦК України строк звернулась до нотаріальної контори із заявою для прийняття спадщини після смерті своєї матері - [PERSON] 20.08.2015 року державний нотаріус Шостої Київської Державної нотаріальної контори видав [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за заповітом [PERSON], яка померла [INFO] року на спадкове майно, яке складається із ? частини квартири [ADDRESS]. Постановою від 25.08.2015 року державний нотаріус Шостої Київської Державної нотаріальної контори відмовляє [PERSON] у видачі свідоцтва на ? частини квартири [ADDRESS], яка залишилась після смерті [PERSON] Відповідно до ч. 4 ст. 334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Таким чином, суд приходить до висновку, що за життя померла [INFO] року [PERSON], не встигла оформити право власності на 1/4 частини квартири [ADDRESS], що належали їй на підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON], виданого державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори 21.06.2005 року. Згідно із ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За змістом ст.. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1276 якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців. Згідно із ч.1ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Як було з»ясовано у судовому засіданні позивач у встановлені ст. 1270 ЦК України строки звернулась із заявою про прийняття спадщини після померлої матері до нотаріальної контори, інших спадкоємців крім [PERSON] судом не встановлено, позивач про відмову від спадщини не заявляла, відповідач [PERSON] не заперечував проти позову і визнання ним позову не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог і задоволення позову в повному обсязі.

Outcome: approved