Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-19 00:00:00

Позивач звернулась до суду із вказаним позовом, мотивуючи тим, що їй на праві власності належить квартира, розташована за адресою: [ADDRESS]. У вказаній квартирі зареєстрована її рідна сестра - відповідач [PERSON] Однак, остання за зазначеною адресою не проживає протягом декількох років, з 2009 року, договорів найму з нею не укладалось, ніяких домовленостей у них не було. Оскільки реєстрація відповідача перешкоджає позивачу на власний розсуд здійснювати своє право власності належною їй квартирою. Просить суд усунути їй перешкоди у здійсненні нею права користування та розпорядження квартирою [ADDRESS], шляхом зняття [PERSON], 1985 року народження, з реєстраційного обліку. Позивач у судове засідання не з'явилась, про день, час та місце слухання справи повідомлена у встановленому законом порядку. Надала суду заяву, у якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити, не заперечувала проти вирішення справи у заочному порядку. Відповідач у судове засідання повторно не з'явилась, про день, час та місце слухання справи повідомлена у встановленому законом порядку. Заяв, заперечень, клопотань на адресу суду не надсилала. Представник третьої особи у судове засідання не прибув, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду подав заяву у якій просив справу вирішити без участі представника третьої особи Суворовського РВ у м. Херсоні УДМС України в Херсонській області. Суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі. Розгляд судом цивільної справи відбувається в судовому засіданні з обов'язковим повідомленням та викликом осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи у її відсутності(ст. 157,158 ЦПК України). За таких обставин та враховуючи вимоги ч. 4 ст. 169 ЦПК України, суд вважав за можливе вирішити справу у відсутності учасників судового засідання на підставі наявних у ній даних та доказів у заочному порядку, що відповідає вимогам ст. 224 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд встановив, що відповідно до договору купівлі-продажу від 28.09.2010 року серійний [NUMBER] [PERSON] продав, а [PERSON] придбала двокімнатну квартиру [ADDRESS]. Цей договір було посвідчено 28.09.2010 року Другою херсонською державною нотаріальною конторою за № 1-1376 та зареєстровано 29.09.2010 р. в ХДБТІ в реєстровій книзі №213 за реєстровим [NUMBER]. Відповідно до витягу про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого ХДБТІ 29.09.2010 року, [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS], яке набуто нею на підставі договору купівлі-продажу ([NUMBER] від 28.09.2010 року посвідченого Другою державною нотаріальною конторою за р.№1-1376). З огляду на свідоцтво про шлюб, видане 30.09.2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у місті Херсоні, актовий запис №480, [PERSON] уклала шлюб з [PERSON], в зв'язку з чим змінила прізвище на «[PERSON]». Таким чином, на час звернення до суду із позовом квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] Згідно довідки про склад сім'ї виданої 09.02.2015 року за №17 ОСББ «Вікторія-58», у квартирі за адресою: [ADDRESS], зареєстровано, окрім власника чотири особи: доньки позивача [PERSON],2012 р.н., [PERSON], 2015 р.н., мати [PERSON], 1958 р.н., сестра [PERSON],1985 р.н. Відповідно до наявного у матеріалах справи акту, складеного 11.03.2015 року та затвердженого головою ОСББ «Вікторія-58», комісією у складі сусідів було встановлено, що гр.[PERSON]., [INFO], зареєстрована за адресою: [ADDRESS], однак не проживає за зазначеною адресою з березня 2009 року. Відповідно до ст.. 156 ЖК України, члени сім'ї власника квартири, які проживають разом з ним, користуються жилим приміщенням нарівні з власником квартири, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім'ї власника квартири належать: дружина власника, їх діти, батьки. Членами сім'ї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з власником і ведуть з ним спільне господарство. При цьому припинення сімейних відносин з власником квартири не позбавляє їх права користуватися займаним приміщенням. Права власника житлового приміщення визначені ст.ст.317,383 ЦК України та ст. 150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім'ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд. Обмеження чи втручання у права власника можливе лише з підстав, передбачених законом. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Як роз'яснено в листі Вищого Спеціалізованого Суду України від 28.01.2013 року «Про практику застосування судами законодавства під час розгляду цивільних справ про захист права власності та інших речових прав», при розгляді справ про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, судам необхідно розрізняти правовідносини, які виникають між власником та колишнім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім'ї, колишніми членами його сім'ї, а також членами сім'ї колишнього власника житла. З викладеного вбачається, що відповідач є членом сім'ї власника житла та приходиться їй сестрою. Відповідно до ст. 405 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Враховуючи вище викладене, приймаючи до уваги, що відповідач є членом сім'ї власника житла, у спірному житлі не проживає більше 1 року, інші відомості на спростування зазначеного у суду відсутні, з огляду на відсутність будь-яких домовленостей між позивачем та відповідачем та відсутність на час розгляду справи законодавчо закріпленого права відповідача на збереження за ним права користування спірним житлом, та відсутність відповідача у спірному приміщенні без поважних причин понад встановлений законом строк, суд приходить до висновку, що за таких обставин, реєстрація [PERSON], за адресою: [ADDRESS], перешкоджає у здійсненні права власності позивачу, у зв'язку із чим позов про усунення перешкод у користуванні майном шляхом зняття з реєстраційного обліку відповідача за вказаною адресою, підлягає задоволенню.

Outcome: approved