Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-15 00:00:00

Позивач звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області із позовом до Горлівської міської ради Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтувала тим, що [INFO] в м. Краматорську помер її батько [PERSON] , [INFO] . Спадковим майном після смерті батька залишилась його недоотримана пенсія, що обліковується в Слов`янському об`єднаному управління пенсійного фонду України в Донецькій області. При житті батько заповіт не склав, а позивач є єдиною спадкоємицею його майна. З метою оформлення свої спадкових прав, позивач 26 квітня 2021 року звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Однак постановою нотаріуса від 26 квітня 2021 року їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки нею було пропущено шестимісячний строк на прийняття спадщини. Вказаний строк сплив 18 лютого 2021 року та був нею пропущений через наступне. Її батьки [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 27 січня 1976 року. Через 9 місяців та 10 днів після народження позивача, її батьки розлучились та вже ніколи не мешкали однією сім`єю. В дорослому житті позивач намагалась підтримувати з батьком відносини, проте їм було це складно робити оскільки вони мешкали у різних містах. Рішенням Калінінського районного суду м. Горлівка від 13 жовтня 2008 року батька було визнано недієздатним та йому призначено опікуна [PERSON] . У січні 2021 року опіку батька розшукала позивача та сповістила про смерть батька. Наприкінці січня позивач та опікун її батька домовились, що позивач забере в опікуна свідоцтво про смерть батька видане на тимчасово окупованій території та займеться оформлення свідоцтва про смерть батька на території України та оформленням спадщини. Однак, позивач захворіла та з 01 лютого 2021 року до 23 лютого 2021 року знаходилась на лікуванні в умовах стаціонару в медичному центрі ТОВ «Мед+ОК» в м. Києві, з діагнозом атрофічний гастрит. Тому, встановленням факту смерті батька позивача на території України займалась опікун померлого [PERSON] . Рішенням Слов`янського міськрайонного суду факт смерті батька позивача було встановлено [INFO] . Свідоцтво про смерть батька отримано в Краматорського міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану 22 лютого 2021 року, а позивача виписано з лікарні 23 лютого 2021 року, тобто вже після спливу шестимісячного строку на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Тому, просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в м. Горлівка Донецької області. В судове засідання позивач не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, проте надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, в якій на заявлених вимогах наполягала, просила задовольнити їх у повному обсязі. Представник позивача у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, проте направила на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності, в якій також підтримала заявлені позовні вимоги. В судове засідання представник відповідача Горлівської міської ради не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомили у зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути дану справу в заочному порядку на підставі наявних доказів, що відповідає вимогам ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України. Ухвалою суду від 11 травня 2021 року витребувано від приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу Меркулова П.Ю. копію спадкової справи, що відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] та зобов`язано повідомити Слов`янський міськрайонний суд щодо відкриття спадкової справи після його смерті, факту звернення будь-кого із заявою про прийняття спадщини або відмови від неї та щодо залишення померлим заповіту. Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Горлівської міської ради Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно зі Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого 22 лютого 2021 року Краматорським міським відділом державної реєстрації смерті Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у м. Горлівка. Вказане Свідоцтво про смерть видано на підставі рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 18 лютого 2021 року у цивільній справі за заявою [PERSON] , заінтересована особа: Краматорський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про встановлення факту смерті. Зазначеним рішення суду, встановлено факт того, що [PERSON] , [INFO] , уродженець м. Горлівка Донецької області, громадянин України, помер [INFO] у м. Горлівка Донецької області, Україна. Підставою для звернення до суду стала відмова Краматорського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у проведенні державної реєстрації смерті. Відділ державної реєстрації прийшов до такого висновку під час аналізу документів, представлених заявником, а саме встановлено, що документи видано незаконним державним утворенням, так званою «Донецької народною Республікою», а будь-який акт виданий органами та особами даного утворення є недійсним і не створює правових наслідків. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях», тимчасово окупованими територіями у Донецькій та Луганській областях на день ухвалення цього Закону визнаються частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль, а саме: 1) сухопутна територія та її внутрішні води у межах окремих районів, міст, селищ і сіл Донецької та Луганської областей; 2) внутрішні морські води, прилеглі до сухопутної території, визначеної пунктом 1 цієї частини; 3) надра під територіями, визначеними пунктами 1 і 2 цієї частини, та повітряний простір над цими територіями. Межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях, визначаються Президентом України за поданням Міністерства оборони України, підготовленим на основі пропозицій Генерального штабу Збройних Сил України. Відповідно до Указу Президента України «Про межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях» № 32/2019 від 07 лютого 2019 року, м. Горлівка (у тому числі селище міського типу Гольмівський, селище міського типу Пантелеймонівка, село Рясне, селище Озерянівка, село Михайлівка, селище Ставки, селище Широка Балка, селище П`ятихатки, селище Федорівка) є тимчасово окупованим населеним пунктом Донецької області. Абзацем третім статті 2 Закону України «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях» закріплено,\~що діяльність збройних формувань Російської Федерації та окупаційної адміністрації Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, що суперечить нормам міжнародного права, є незаконною, а будь-який виданий у зв`язку з такою діяльністю акт є недійсним і не створює жодних правових наслідків, крім документів, що підтверджують факт народження або смерті особи на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях, які додаються відповідно до заяви про державну реєстрацію народження особи та заяви про державну реєстрацію смерті особи. Відповідно до Свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 17 квітня 1982 року Відділом РАЦС Калінінського виконкому м. Горлівки Донецької області, [PERSON] , народилась [INFO] у місті Горлівка Донецької області та її батьком є [PERSON] . За копією Свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 21 липня 2007 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Алчевського міського управління юстиції Луганської області, 21 липня 2007 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , та після реєстрації шлюбу їй присвоєно прізвище « [PERSON] ». Отже, позивач [PERSON] є донькою померлого [PERSON] . Статтею 1216 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Частиною першою статті 1258 Цивільного кодексу України закріплено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно з\~ст.\~1261\~ЦК України,\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При вирішенні питання про можливість визначити позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] суд виходить з наступного. На момент смерті [PERSON] , а саме [INFO] та на теперішній час місто Горлівка Донецької області, в якому проживав спадкодавець є тимчасово окупованою територією Донецької та Луганської областей й залишається таким до теперішнього часу. Згідно зі ст. 6 ЗУ «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях», Основними напрямами захисту прав і свобод цивільного населення на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях є: 1) захист основоположних політичних і громадянських прав і свобод людини; 2) вжиття заходів для звільнення Російською Федерацією, окупаційною адміністрацією Російської Федерації всіх незаконно затриманих, утримуваних громадян України; 3) сприяння забезпеченню відновлення порушених матеріальних прав; 4) сприяння забезпеченню соціально-економічних, екологічних та культурних потреб, зокрема шляхом реалізації заходів, визначених центральним органом виконавчої влади України, що забезпечує формування та реалізує державну політику з питань тимчасово окупованих територій, на виконання відповідних рішень Кабінету Міністрів України; 5) надання правової та гуманітарної допомоги, у тому числі із залученням міжнародної допомоги, зокрема надання медичних та соціальних послуг на контрольованих Україною територіях; 6) сприяння підтриманню культурних зв`язків; 7) забезпечення доступу до навчальних закладів та засобів масової інформації України. Порядок в`їзду осіб, переміщення товарів на тимчасово окуповані території в Донецькій та Луганській областях і виїзду осіб, переміщення товарів з таких територій встановлюється відповідно до цього Закону. Відповідно до п. 6 «Порядку в`їзду осіб, переміщення товарів на тимчасово окуповані території у Донецькій та Луганській областях і виїзду осіб, переміщення товарів з таких територій», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 815 від 17 липня 2019 року: в`їзд на\~тимчасово окуповані\~території України\~здійснюється через\~контрольні пункти\~в`їзду/виїзду\~громадянами України\~-\~за умови\~пред`явлення паспорта\~громадянина України,\~паспорта громадянина\~України для\~виїзду за\~кордон,\~тимчасового посвідчення\~громадянина України\~на підставі\~дозволу фізичній\~особі;\~виїзд з\~тимчасово окупованих\~територій України\~здійснюється через\~контрольні пункти громадянами України - за умови пред`явлення будь-якого документа, визначеного\~статтею 5\~Закону України Про громадянство України або\~статтею 2\~Закону України Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України, на підставі дозволу фізичній особі. Отже, виїзд з тимчасово окупованих територій та в`їзд на такі території громадянами України відбувається лише на підставі відповідного дозволу. Згідно з п. 16 наведеного Порядку, для отримання дозволу фізичній особі на в`їзд на тимчасово окуповані території або виїзд з таких територій особа подає заяву в електронній формі на офіційному веб-сайті СБУ (urp.ssu.gov.ua) або в письмовій формі координаційному центру або координаційній групі, а також копію документа, що посвідчує особу. Крім того, позивач у своєму позові зазначає про перебування на стаціонарному лікуванні у період, яким охоплюється момент спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини. Так, відповідно до копії Довідки № 83451, виданої 23 лютого 2021 року Медичним центром ТОВ «Мед+ОК», [PERSON] перебувала на стаціонарному лікуванні у період з 01 лютого 2021 року до 23 лютого 2021 року, із діагнозом гострий атрофічний гастрит. Отже, доводи позовної заяви [PERSON] в частині поважності пропуску строку на прийняття спадщини за законом з причин необхідності вчинення дій, пов`язаних з отримання документів, які б стали підставою для встановлення факту смерті спадкодавцем, безпосередньо зверненням до суду із заявою про встановлення факту смерті спадкодавця, зверненням до органу державної реєстрації актів цивільного стану за проведення відповідних реєстраційних дій, а також перебування позивача на стаціонарному лікуванні, що об`єктивно перешкоджало її своєчасному зверненню до нотаріальної контори, визнаються судом прийнятними, оскільки судом встановлено не спроможність позивача здійснювати необхідні дії у встановлені законодавством строки. Згідно з п. 24\~Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши обставини справи, суд приходить до висновку, що в даному конкретному випадку позивачу можливо визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі вище наведеного, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню.

Outcome: approved