Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-26 00:00:00

Позивач звернулася\~до суду\~з вищевказаним\~позовом,\~обґрунтовуючи свої\~позовні вимоги\~тим,\~що [INFO] \~померла її\~мати[PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина, до складу якої входить 1/2 житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] , розташованого на присадибній земельній ділянці. Позивач зазначає, що вона є єдиною спадкоємицею після смерті матері, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. З метою оформлення своїх спадкових прав позивач звернулася до нотаріуса, однак їй було відмовлено у зв`язку з пропущенням встановленого законом строку для прийняття спадщини. Позивач вказує, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із хворобою, зокрема їй повторно до 01.01.2022 встановлено третю групу інвалідності загального захворювання, та протягом 2018-2020 років вона періодично за призначенням лікаря проходить стаціонарне лікування. Через хворобу позивач може втрачати свідомість та інколи втрачає орієнтацію в просторі. Також позивач зазначила, що її мати була інвалідом 1 групи та потребувала постійної сторонньої допомоги, тому вона постійно проживала з матір`ю в м. Вінниці до самої смерті матері. Таким чином, враховуючи викладене, позивач вважає причини пропуску строку на прийняття спадщини поважними, у зв`язку з чим звернулася до суду з даним позовом та просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили. \~ \~ \~ \~Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 29.09.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження (а.с. 52). 26.10.2020 ухвалою суду закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. В судове засідання з розгляду справи по суті учасники справи не з`явились, однак попередньо подали до суду письмові заяви про розгляд справи без їхньої участі. Представник позивача надав суду заяву, згідно якої просив розглянути справу у відсутність позивача та його представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник відповідача Якушинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області попередньо надала до суду письмову заяву про розгляд справи без участі представника сільської ради, в поданій заяві зазначила, що при розгляді справи покладається на розсуд суду. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Першої Вінницької державної нотаріальної контори надіслала до суду письмову заяву, згідно якої просила розглядати справу у відсутність представника третьої особи, у вирішенні справи покладається на розсуд суду. Частиною 3\~ст. 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи. [INFO] померла [PERSON] в м. Вінниця, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого Вінницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області (а.с. 11, 41 зі звороту). Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, до складу якого увійшла також 1/2 частка цілого жилого будинку з господарськими будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] , розташованого на присадибній земельній ділянці, що належав спадкодавиці [PERSON] згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 08.08.2001 (а.с. 41, 41 зі звороту). [PERSON] , яка померла [INFO] , була матір`ю позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] , виданого 10.06.1970, згідно якого в графі «мати» значиться [PERSON] (а.с. 36, 41), копією свідоцтва про укладення шлюбу, виданого 02.10.1987, відповідно до якого [PERSON] після реєстрації шлюбу з [PERSON] присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с. 36 зі звороту), копією свідоцтва про укладення шлюбу, виданого 17.09.1996, відповідно до якого [PERSON] після реєстрації шлюбу з [PERSON] присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с. 37). Згідно копії пенсійного посвідчення Серії [NUMBER] , виданого 28.01.2020 терміном дії до 31.12.2021 та копії довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією, позивачу [PERSON] встановлено 3 групу інвалідності (а.с. 20, 42 зі звороту, 43). Відповідно до копій виписок з медичної карти стаціонарного хворого № 686 від 01.03.2019, № 5294 від 06.08.2019, № 4309 від 04.11.2019, № 5095 від 02.05.2018, № 2548 від 25.06.2020, позивач [PERSON] перебувала на стаціонарному лікуванні в Науково-дослідному інституті реабілітації інвалідів ВНМУ ім. М.І. Пирогова та в МКЛ № 1 м. Вінниця, в тому числі в період встановленого законом строку для прийняття спадщини, та їй рекомендовано, крім іншого, повторні курси лікування протягом року, нагляд сімейного лікаря за місцем проживання, санаторно-курортне лікування, уникнення навантажень (а.с. 21 - 26, 44 - 49). Згідно копії довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією Серія 12ААА №315491 від 27.11.2015 та копії виписки із медичної карти амбулаторного хворого від 07.09.2017, [PERSON] , яка померла [INFO] , було встановлено першу групу інвалідності безстроково, вона потребувала постійної сторонньої допомоги та перебувала на обліку у Вінницькому обласному клінічному онкологічному диспансері (а.с. 27, 28, 49 зі звороту, 50). Позивач [PERSON] зверталася до Першої Вінницької\~державної нотаріальної\~контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті її матері [PERSON] , проте нотаріусом було відмовлено їй в оформленні спадкових прав після смерті її матері [PERSON] ,яка померла [INFO] , у зв`язку з пропущенням встановленого законом строку для прийняття спадщини та у зв`язку з тим, що місце проживання спадкодавиці та спадкоємиці зареєстровано за різними адресами, про що свідчить копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.09.2020 (а.с. 13 - 14, 37 зі звороту, 42). Також відповідно до вказаної копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.09.2020, згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 09.09.2020, відсутні відомості про наявність спадкової справи до майна [PERSON] ,яка померла [INFO] (а.с. 13 - 14, 37 зі звороту, 42). Оцінивши докази в їх сукупності, суд керується наступними нормами. Відповідно до\~ст.\~13\~ЦПК України,\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1\~ст. 4 ЦПК України,\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦПК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Оцінивши зібрані\~докази,\~суд вважає,\~що позивач\~пропустила встановлений\~строк для\~прийняття спадщини\~через свій\~важкий стан\~здоров`я,\~зокрема тривалу\~хворобу,\~у зв`язку\~з чим\~проходила курс\~лікування, \~тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини, яка на даний час ніким не прийнята, інші спадкоємці, які прийняли спадщину, відсутні. Верховний Суд\~у постанові\~від 26.06.2019\~(справа\~№ 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений також Верховним Судом України у постанові від 13.03.2020 № 314/2550/17. Таким чином, тривала хвороба спадкоємця є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, а право позивача на спадщину є доведеним, а також враховуючи відсутність спадкоємців, які прийняли спадщину, та відповідно їх письмової згоди на подання заяви про прийняття спадщини нотаріусу, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємицею поважними та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного та

Outcome: approved