Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-02 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача та просила стягнути з ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» на свою користь матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири в сумі 29865,00 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що вона є співвласником квартири [ADDRESS]. Управління та утримання зазначеного будинку здійснюється ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ». Квартира позивача розташована на 9-му поверсі будинку [ADDRESS]. Зазначила, що 22.02.2017 року та 29.07.2017 року сталося залиття квартири [ADDRESS], що підтверджується актами про залиття квартири в результаті потепління та таяння снігу на даху будинку від 23.02.2017 року та про залиття квартири в результаті сильних злив у вигляді дощу від 30.07.2017 року. Внаслідок залиття квартири позивача їй було завдано матеріальної шкоди на суму 29865,00 грн. Позивач зверталась до відповідача про відшкодування шкоди, однак ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» відмовляється від її відшкодування, у зв'язку з чим просила позов задовольнити. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 16.10.2018 року у справі відкрито спрощене позовне провадження. У встановлений ухвалою від 16.10.2018 року строк від відповідача надійшли заперечення на позовну заяву в яких зазначив, що залиття квартири сталося не з вини ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ», а у зв'язку з самовільним проникненням співвласника квартири [ADDRESS] - [PERSON], батьком позивача, який проклав на покрівлю з вікна своєї квартири електричний продовжувач, для підключення електроінструменту та надав вказівку працівнику, який виконував ремонтні роботи в кухні його квартири, різати керамічну плитку та замішувати розчин для укладання плитки на покрівлю будинку. Зазначене підтверджується актом 21.08.2015 року. Крім того, акт від 23.02.2017 року слід вважати недійсним, оскільки він складений заступником голови правління ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» [PERSON], який виконує обов'язки лише у разі відсутності голови правління, а 23.02.2017 року голова правління знаходився на своєму робочому місці та повідомлення про залиття квартири він не отримував. Акт від 30.07.2018 року також був складений у відсутності керівництва ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ», а отже є неналежним доказом у справі. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні позову. У встановлений ухвалою строк від позивача надійшла відповідь на відзив в якому вона заперечувала проти обставин викладених у відзиві та зазначила, що акти від 23.02.2017 року та від 30.07.2017 року про залиття квартири були складені згідно Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76. Доказів, на спростування участі заступника голови правління ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» [PERSON] в роботі комісії обстеження квартири [ADDRESS] з метою виявлення причин і розміру заподіяної залиттям шкоди, відповідачем не надано. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження учасники справи в судове засідання не викликались. Дослідивши матеріали справи, вивчивши відзив на позовну заяву та відповідь на відзив, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON], відповідно до договору дарування частини квартири від 04.06.2013 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Шамрай Л.І., є власником 2/3 частин квартири [ADDRESS], загальною площею 70,2 кв.м., жилою площею 48,0 кв.м. Зазначена квартира розташована на 9 поверсі 9-ти поверхового будинку. 22.02.2017 року квартиру позивача було залито водою через інтенсивне таяння великої кількості снігу на даху будинку у зв'язку з потеплінням. Зазначене підтверджується актом про залиття квартири в результаті потепління та таяння снігу на даху будинку від 23.02.2017 року, складеного комісією у складі заступника голови правління ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» [PERSON] та мешканцями сусідніх квартир. При огляді було виявлено пошкодження стелі (зміна кольору, потьоки) та покриття стін (відкреєння/відпадіння шпалер) у кімнаті у розмірі біля 14,5 кв.м та частини стелі у коридорі перед входом до кімнати розміром біля 0,4 кв.м. 27.02.2017 року позивач звернулась із заявою до ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» в якій просила відшкодувати завдані збитки внаслідок залиття квартири та відремонтувати покрівлю будинку. Шкода, завдана залиття квартири відповідачем відшкодована не була, про що свідчить повідомленням ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» від 20.03.2017 року за №46. Крім того, 29.07.2017 року сталося повторне залиття квартири [ADDRESS]. Зазначене підтверджується актом про залиття квартири в результаті сильних злив у вигляді дощу від 30.07.2017 року, складеного комісією у складі електрика ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» та мешканців сусідніх квартир. При огляді було виявлено пошкодження стелі (зміна кольору, потьоки) покриття стін (від клеєння/відпадіння шпалер), мокре килимове та паркетне покриття, залиття речей у шафі. У кімнаті пошкодження у розмірі біля 16,5 кв.м. та частини стелі у коридорі перед входом до кімнати розміром біля 0,5 кв.м. 29.07.2017 року позивач звернулась до ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» з заявою (яка прийнята відповідачем 31.07.2017 року) про складання акту про залиття квартири та вирішення питання про приведення квартири до належного стану. Шкода, завдана залиттям квартири відповідачем відшкодована не була, про що свідчить повідомленням ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» від 21.08.2017 року за №96. У зв'язку з неодноразовим залиття квартири [ADDRESS] та відмовою відповідача відшкодувати збитки завдані таким залиття позивач просила стягнути з ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» на свою користь матеріальну шкоду в сумі 29865,00 грн. Відповідач заперечуючи проти вимог позивача посилався на те, що залиття квартири сталося не з вини ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ», а у зв'язку з самовільним проникненням на покрівлю будинку співвласника квартири [ADDRESS] - [PERSON], батьком позивача, який проклав на покрівлю з вікна своєї квартири електричний продовжувач, для підключення електроінструменту та надав вказівку працівнику, який виконував ремонтні роботи в кухні його квартири, різати керамічну плитку та замішувати розчин для укладання плитки на покрівлю будинку, що підтверджується актом 21.08.2015 року. Однак, суд не погоджується з такими твердженнями відповідача, оскільки у даному акті не зазначено про пошкодження покрівлі будинку та не підтверджено причинно-наслідковий зв'язок проведених робіт, зазначених у акті від 21.08.2015 року, з залиттям квартири позивача у лютому та липні 2017 року. Відповідач також посилався на те, що акт від 23.02.2017 року є недійсним, оскільки він складений заступником голови правління ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» [PERSON], який виконує обов'язки лише у разі відсутності голови правління, а 23.02.2017 року голова правління знаходився на своєму робочому місці та повідомлення про залиття квартири він не отримував. Акт від 30.07.2018 року також був складений у відсутності керівництва ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ», а отже, на думку відповідача, також є неналежним доказом у справі. Однак, суд не погоджується з такими твердженнями відповідача з огляду на наступне. Пунтком 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 визначено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт за формою, встановленою додатком 4 до цих Правил. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім'я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин) У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року №12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складанні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто, факт залиття квартири, характер та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов'язкової участі потерпілої та винної особи. Відповідачем не надано доказів щодо спростування участі заступника голови правління ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» [PERSON] в роботі комісії обстеження 23.02.2017 року квартири [ADDRESS] у м. Києві з метою виявлення причин і розміру заподіяної залиттям квартири шкоди. Акт від 30.07.2017 року був складений за участі електрика ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ», як представника об'єднання. На підставі викладеного, суд вважає, що акти від 23.02.2017 року та від 30.07.2017 року про залиття квартири були складені згідно Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76. Що стосується протоколу №1 від 25.01.2018 року, то суд приймає його до уваги лише в тій частині, що загальними зборами ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» не прийнято рішення (відмовлено) щодо виплати компенсації за наслідки після залиття квартири [ADDRESS]. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Таким чином, суд вважає доведеним факт залиття квартири позивача за адресою: [ADDRESS]. Наявність шкоди також зафіксовано на фотографіях наданих позивачем (а.с. 22-29). Згідно кошторису на виконання ремонтно-оздоблювальних робіт за адресою:м. Київ, [ADDRESS] загальна вартість за кошторисом складає 29865,00 грн. Будь - яких доказів які б викликали сумнів у повноті, ясності, правильності кошторису, сторонами надано не було, а тому суд вважає його вірним та обґрунтованим і таким, що не суперечать матеріалам справи, і може бути взятими до уваги судом при ухваленні рішення. Вбачається, що позивач намагалась вирішити з відповідачем питання щодо відновлювального ремонту, що підтверджується письмовим зверненням від 27.02.2017 року т 29.07.2017 року, однак останній відмовляється сплатити відповідну суму для відновних робіт, придбання необхідних матеріалів, на що слід зазначити наступне. Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно ст. 18 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку» об'єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов'язане: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам. Згідно ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов'язаний своєчасно проводити підготовку житлового будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Отже, вказаними нормами матеріального права встановлений обов'язок ОСББ утримувати будинок в належному та такому, що відповідає стандартам та нормативам, стані. Пленум Верховного Суду України і своїй постанові № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п. 2 роз'яснив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її задала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Судом достовірно встановлено, що залиття квартир позивача відбулося внаслідок невідремонтованого даху будинку, інтенсивного таяння кількості снігу на даху будинку та великої кількості опадів. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про стягнення з ОСББ «ЛОКОМОТИВ КИЇВ» на користь позивача матеріальної шкоди в сумі 29865,00 грн. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача суми сплаченого судового збору 704,80 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved