Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-04 00:00:00

позивач звернулась до суду з позовом до ТОВ «Хімінвест груп» та ФОП [PERSON] про солідарне стягнення з відповідачів матеріальної шкоди в розмірі 24000 гривень та моральної шкоди в сумі 50 000 гривень, яка завдана порушенням її прав як споживача послуг. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в серпні 2013 року позивач замовила у відповідачів послугу щодо здійснення хімічної чистки килиму. При прийнятті речі не було виявлено будь-яких суттєвих дефектів (невивідних плям, спалених волокон). Однак при здійснені хімічної чистки килиму він був зіпсований, волокна були опалені хімічним засобом, внаслідок чого на поверхні килиму з»явились відповідні плями. Оскільки зазначені пошкодження, на думку позивача, не дозволяють використовувати річ за її призначенням позивач просить відшкодувати вартість килима в розмірі 24000 гривень. В обґрунтуванням позовних вимог позивач зазначає, що 21.11.2013 р. вона звернулась до відповідачів з вимогою відшкодувати вартість пошкодженого килиму, на що була надана формальна відповідь і виплата вартості пошкодженої речі не проведена. Також позивач зазначає, що неналежним наданням послуги з чистки килиму їй з боку відповідачів була завдана моральна шкода, що полягає у психологічних переживаннях в зв»язку з чим на підставі ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів» вона просить стягнути з відповідачів моральну шкоду, яку вона оцінює в 50000 гривень. В ході судового розгляду представник позивача підтримав позовні вимоги і обґрунтування позову в повному обсязі та просив суд позов задовольнити, з підстав, зазначених в позовній заяві, а стягнуту моральну шкоду перерахувати на рахунок дитячого будинку Голосіївського району. Представник відповідача - ФОП [PERSON], в ході судового розгляду заперечував проти задоволення позову, посилаючись на те, що при оформленні між сторонами Договору про надання послуг з чистки килима було виявлено ряд недоліків у даному виробі (пошкоджень), а саме наявності плям, «зацепок» та запаху продуктів життєдіяльності, про що було зазначено у відповідному замовленні і в подальшому у документах про передачу даного товару безпосередньо виконавцям з хімічної чистки. Замовлення-завдання, що підписане позивачем, містить умови надання послуг з хімічної чистки, з якими вона була ознайомлена. Представник відповідача посилався на те, що замовлення-завдання, яке надане позивачем, не може бути належним доказом у справі, оскільки не містить підпис особи, яка прийняла замовлення, та не відповідає оригіналу замовлення, що наявне у відповідача. Також представник відповідача звернув увагу суду на те, що при зверненні позивача з заявою щодо проведення експертизи, нею не були зазначені обставини, які вона має намір з»ясувати при її проведенні, про що їй був направлений відповідний лист з пропозицією визначити питання, які необхідно з»ясувати під час проведення експертизи, однак будь-якої відповіді позивача відповідач не отримав. В зв»язку з недоведеністю позовних вимог представник відповідача просив відмовити у їх задоволенні. Представник ТОВ «Хімінвест Груп» повторно в судове засідання не з»явився, був належним чином повідомлений про місце і час судового розгляду, з заявами про відкладення розгляду справи не звертався, в зв»язку з чим суд вважає за можливе провести розгляд справи у його відсутність. Представник третьої особи в судове засідання не з»явився повідомлявся судом про місце і час судового розгляду належним чином. Вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 866 Цивільного кодексу України договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Зазначені положення містяться також в Правилах побутового обслуговування населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів від 16.05.1994р. № 313. Судом встановлено, що 28.07.2013 р. між [PERSON] і ФОП «[PERSON]» був оформлений наряд завдання № 6906 (замовлення № 608) на проведення хімічної чистки килима. При оформленні даного замовлення, особа, яка його приймала, зазначила, що килим містить ряд недоліків, а саме: плями, «за цепки», запахи життєдіяльності. В ході судового розгляду представник позивача підтвердив, що в квартирі мешкають домашні тварини і такі недоліки могли бути. Відповідно до замовлення-завдання Клієнт був попереджений і ознайомлений з його умовами про те, що плями від крові, фарби, рослинних олій, ліків, парфумів, дезодорантів, вина з добавками барвника тощо погано піддаються виведенню. Вироби з такими плямами приймають без гарантії на повне виведення. У разі сильного зносу та ветхості виробів виконавець послуги звільняється від відповідальності за можливі механічні пошкодження в процесі обробки. Відповідно до п.1.4 замовлення, вироби без маркування, що містить символи по уходу за виробом, з неповним та неправильним маркуванням, або за наявності символів, що забороняють хімічну чистку або прання, приймаються лише за згодою Клієнта без надання гарантії. Позивач у справі погодилась з даними умовами, про що свідчить її підпис в замовленні, який в ході розгляду справи ніхто не заперечував. Килим не містив маркування щодо порядку догляду за даним виробом. Екземпляр замовлення-завдання, надане для доручення до матеріалів справи представником позивача, не може бути належним доказом у справі на підтвердження того, що при оформленні замовлення на надання послуг будь-яких пошкоджень виробу не було виявлено, оскільки дане замовлення-завдання датоване 28.08.2013 р., хоча як встановлено в ході розгляду справи воно було оформлено 28.07.2013 р., не містить підпису особи, яка прийняла замовлення, не містить всіх відміток, які відображені в замовленні, наданому представником відповідача. З огляду на положення ст.58 ЦПК України даний доказ не може бути визнаний належним. З письмових доказів, наданих відповідачем суду, вбачається, що для виконання замовлення-завдання щодо чистки килиму ФОП [PERSON] були залучені субпідрядники. 28.07.2013 р. між ФОП [PERSON] та ТОВ «Хімінвест груп» було оформлено замовлення-завдання № 7002 щодо чистки килиму моклового, розміром 0,93х1,54х1,43, Зазначені роботи виконувались ТОВ «Хімінвест Груп» на підставі Договору № 0108/01 від 01.08.2012 р., укладеного з ФОП [PERSON] на проведення хімічної чистки та прання виробів. При передачі килимового виробу для здійснення хімічної чистки від ФОП [PERSON] до ТОВ «Хімінвест Груп» в замовленні було зазначено про недоліки, які містить даний виріб, а саме: плями, механічні зацепки, запахи життєдіяльності. Також судом встановлено, що безпосередньо технічний процес обробки килима, що належить позивачу, здійснювало ТОВ «Реттер Сервіс» на підставі Договору № 2 від 01.02.2013 р. та Додатку до нього, укладеного між ТОВ «Хімінвест Груп» та ТОВ «Реттер Сервіс» і при передачі килима для проведення хімічної чистки також було зазначено про його недоліки, що підтверджується накладною від 02.08.2013 р. та Квитанцією договором від 02.08.2013 р. Вищезазначені письмові докази спростовують посилання позивача на те, що при передачі килиму для проведення хімічної чистки у нього не було виявлено суттєвих дефектів. При зверненні до суду позивач зазначає, що після проведенні чистки килиму при його прийомі нею було виявлено, що річ зіпсована, а саме опалені волокна, внаслідок чого на поверхні килиму з»явились плями і даний виріб не може бути використаний за призначенням внаслідок даних недоліків. Відповідно до ст.1 Закону України «Про захист прав споживачів» недолік - будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів, умовам договорів або вимогам, що пред'являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем). Істотним недоліком є недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Відповідно до ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати:1) безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; 2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); 3) безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; 4) відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; 5) реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору. Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором. За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Виконавець не несе відповідальності за невиконання, прострочення виконання або інше неналежне виконання зобов'язання та недоліки у виконаних роботах або наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли з вини самого споживача чи внаслідок дії непереборної сили. Виконавець зобов'язаний протягом місяця відшкодувати збитки, що виникли у зв'язку з втратою, псуванням чи пошкодженням речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Виконавець не звільняється від відповідальності, якщо рівень його наукових і технічних знань не дав змоги виявити особливі властивості речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Тобто, законодавець визначив, що обставини щодо наявності істотних недоліків у наданій послузі або ж причини неналежного надання послуги псування (знищення) товару, повинна бути підтверджена висновком експертизи. Порядок проведення і призначення експертизи для визначення причин втрати якості продукції і можливих істотних недоліків товару регламентується ст.17 Закону України «про захист прав споживачів», відповідно до якої у разі коли під час гарантійного строку необхідно визначити причини втрати якості продукції, продавець (виконавець, виробник) зобов'язаний у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди організувати проведення експертизи продукції. Експертиза проводиться за рахунок продавця (виконавця, виробника). Якщо у висновках експертизи буде доведено, що недоліки виникли після передачі продукції споживачеві внаслідок порушення ним встановлених правил використання, зберігання чи транспортування або дій третіх осіб, вимоги споживача не підлягають задоволенню, а споживач зобов'язаний відшкодувати продавцю (виконавцю, підприємству, яке виконує його функції) витрати на проведення експертизи. Споживач, продавець (виконавець, виробник) мають право на оскарження висновків експертизи у судовому порядку. Як вбачається з матеріалів справи позивач звернулась до ФОП [PERSON], ТОВ «Хімінвест Груп» з заявою 21.11.2013 р. ( через 2 місяці після надання послуги) з заявою про проведення протягом трьох днів експертизи, про що її повідомити. 22.11.2013 р. ТОВ «Хімінвест Груп» була надана відповідь на дане звернення, відповідно до якої позивачу на підставі ст..17 Закону України «Про захист прав споживачів» було запропоновано поставити питання для вирішення в ході проведення експертизи. Будь-якої відповіді на адресу ТОВ «Хімінвест Груп» від [PERSON] не надходило. Відповідно до ст.ст.10, 60 ЦПК України сторони повинні довести ті обставини на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Заявити про наявність таких доказів і надати їх суду є обов»язком сторін, оскільки законодавець чітко визначив, що тягар доказування покладається на сторони. Зазначені права і обов»язки були роз»яснені судом в ході розгляду справи, однак будь-яка із сторін не заявила клопотання щодо призначенні у даній справі експертизи на підтвердження неналежного надання послуги, істотних недоліків при проведенні хімічної чистки килима, внаслідок якої він міг зазнати пошкоджень, а також наявності вини в діях відповідача. Позивач, звертаючись до суду,просить відшкодувати їй завдані збитки в розмірі 24000 гривень, що становить вартість килима, який вона передала для проведення хімічної чистки. Однак суд не може погодитись з даним визначенням розміру завданої шкоди, оскільки відповідно до платіжних документів, наданих суду на підтвердження вартості товару, позивач сплатила за придбання килима 21600 гривень. Крім того, підставами для виникнення цивільно-правової відповідальності у вигляді відшкодування шкоди є обов'язкова наявність наступних обставин: невиконання або неналежне виконання договору Відповідачем; наявність матеріальної шкоди (втрати, псування чи пошкодження речі), спричиненої таким невиконанням (неналежним виконанням) договору, наявність вини Відповідача у заподіянні шкоди (в тому числі, у виникненні пошкоджень речі Позивача), що спричинена Позивачу. Зазначених обставин при розгляді справи встановлено і підтверджено належними доказами не було. Як вбачається з наведених відповідачем вище доводів, при передачі товару для здійснення хімічної чистки килима виявлені дефекти були зазначені при прийому виробу. Умови проведення хімічної чистки з наявними дефектами були доведені до відома споживача, що не спростовано в ході судового розгляду і не оспорювалось сторонами. Також позивачу були доведені до відома умови гарантії на вироби з дефектами, без наявності маркування, що дозволяють проведення хімічної чистки. Позивач, звернувшись до відповідача, та, передавши для проведення хімічної чистки килим, підписала договір про надання послуг з хімічної чистки у вигляді замовлення-завдання, підтвердивши, що вона погоджується з усіма умовами, викладеними в Договорі. Оскільки в ході розгляду справи не знайшло свого підтвердження порушення з боку відповідачів умов Договору про проведення хімічної чистки килима, не встановлено факту пошкодження килима, що переданий позивачем для проведення хімічної чистки, не встановлена вина відповідачів, суд вважає, що позовні вимоги позивача про відшкодування матеріальної шкоди не підлягають задоволенню в повному обсязі. Не підлягають, на думку суду, задоволенню вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди з наступних підстав. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає : у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»від 31.03.1995р. № 4 під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди; протиправність діяння її заподіювача; наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача; вини останнього в її заподіянні. Згідно із ст. 22 Закону «Про захист прав споживачів» питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди вирішується лише при задоволенні вимог споживача щодо відшкодування матеріальних збитків. Оскільки, як наведено вище, позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди не підлягають задоволенню, відтак, відсутні і правові підстави для відшкодування моральної шкоди. Враховуючи вищевикладені обставини, оцінюючи всі зібрані і досліджені докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] не підлягають задоволенню в повному обсязі. Питання щодо судових витрат суд вирішує на підставі ст..88 ЦПК України.

Outcome: dismissed