Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-17 00:00:00

Позивач звернулась з позовом до відповідача в якому просила визнати за нею право власності на квартиру №60, яка знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Волгоградська, 14 в порядку спадкування за заповітом. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS]. При житті [PERSON] на ім'я позивача залишила заповіт на все своє майно, який був посвідчений державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори. У встановлений законом шестимісячний строк, а саме 22.07.2015 року позивач звернулась до приватного нотаріуса КМНО Комнатної А.А. із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом. 26.05.2016 року позивач подала нотаріусу документи для оформлення та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру. Однак, приватним нотаріусом КМНО Комнатною А.А. було відмовлено у видачі позивачу свідоцтва про право власності на квартиру, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на неї. Зазначила, що її мати [PERSON] була членом ЖБК «Авіатор». З довідки, виданої ЖБК «Авіатор» №6/16-1 від 23.06.2016 року, [PERSON] повністю сплатила пайові внески. Згідно з довідкою КВ-2015 №41591 від 03.12.2015 року, виданою КМ БТІ квартира зареєстрована за [PERSON] на праві власності, на підставі довідки ЖБК «Авіатор» №50-95 від 14.09.1995 року. Однак, свідоцтва про право власності на квартиру чи іншого правовстановлюючого документа [PERSON] отримано не було. На підставі вищевикладеного просила позов задовольнити. Представник позивача в судове засідання не з'явився, надав заяву в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив справу розглядати без його участі. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явилась, надіслала на адресу суду письмові пояснення в яких проти задоволення позову не заперечувала та просила справу розглядати без її участі. Третя особа в судове засідання не з'явилась, надала заяву в якій проти задоволення позову не заперечувала та просила справу розглядати без її участі. Згідно ч. 2 ст. 197 ЦК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання або за розпорядженням головуючого інший працівник апарату суду. У разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Врахувавши заяви представників позивача, відповідача та третьої особи, вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть [NUMBER] від 04.02.2015 року виданого Відділом реєстрації смерті у м. Києві, мати позивача [PERSON] померла [INFO]. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS]. За життя, [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого на випадок своєї смерті зробила розпорядження, а саме усе майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що їй належатиме на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла своїй дочці - позивачу [PERSON], [INFO] Вказаний заповіт було посвідчено державним нотаріусом Другої Київського державної нотаріальної контори 20.02.2004 року. З матеріалів спадкової справи вбачається, що 22.07.2015 року позивач звернулась до приватного нотаріуса КМНО Комнатної А.А. із заявою про прийняття спадщини. 26.05.2016 року позивач звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, проте їй у цьому було відмовлено, у зв'язку з відсутністю документу, що посвідчує право власності спадкодавця на квартиру [ADDRESS], на що слід зазначити наступне. Встановлено, що мати позивача [PERSON] була членом ЖБК «Авіатор». З довідки ЖБК «Авіатор» №6/16-1 від 23.06.2016 року вбачається, що [PERSON] є власником кооперативної квартири [ADDRESS]. Сума пайового внеску за квартиру сплачена у повному обсязі. З інформаційної довідки КВ-2015 №41591 від 03.12.2015 року Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна квартира [ADDRESS] зареєстрована за [PERSON] на підставі довідки ЖБК «Авіатор» №50-95 від 14.09.1995 року. Ст. 15 Закону України «Про власність» передбачено, що член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Відповідно до ч. 2 п 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. Згідно з роз'ясненнями, викладеними у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року державна реєстрація права власності на житлові будинки, споруди регулювалася підзаконними нормативними актами, зокрема, такими як Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затверджена заступником Міністра комунального господарства Української РСР 31.01.1966 року і яка втратила чинність на підставі наказу Держжитлокомунгоспу від 13.12.1995 року №56, Тимчасове положення про порядок реєстрації прав власності на нерухоме майно, затверджене наказом Міністерства юстиції України від 07.02.2002 року №7/5 і зареєстроване в Мінюсті 18.02.2002 року за №157/6445 (з подальшими змінами). Зазначені нормативні акти передбачали державну реєстрацію будівель, споруд, державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, проте виникнення права власності на будинку, споруди незалежно від державної реєстрації до часу набрання чинності ЦК та Законом України від 01.07.2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Отже, у разі відсутності державної реєстрації права власності на нерухоме майно, створене та оформлене в передбаченому законом порядку до набрання чинності Законом України від 01.07.2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», спадкоємці, які прийняли спадщину, мають право на оформлення спадкових прав. Як встановлено вище, [PERSON] повністю сплатила пайовий внесок за квартиру [ADDRESS]. Отже, відповідно до ст. 15 Закону України «Про власність» спадкодавець, [PERSON], за життя набула право власності на квартиру [ADDRESS]. Позивач просила визнати за нею право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом, який залишено померлою [PERSON] на ім'я позивача посвідченого 20.02.2004 року державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори. Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Згідно ст.10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього кодексу. Згідно ч.4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, про необхідність визнання за позивачем права власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] Відповідно до п. 1 ст. 88 ЦПК України стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Враховуючи те, що Київська міська рада, відповідно до покладених на неї повноважень, не відслідковує порушення прав власників, суд вважає, що відповідач звільнений від сплати судового збору. На підставі вищевикладеного, ст. ст. 321, 328, 392, 1216, 1217, 1233, 1278 ЦК України, ст. ст. 27, 28, 29, 30, 57-58, 60, 208-209, 212-215, 218 ЦПК України, суд ,-

Outcome: approved