Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-17 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовом до відповідача про стягнення неустойки (пені) внаслідок несплати аліментів, мотивуючи тим, що за виконавчим листом Комсомольського районного суду м. Херсона з [PERSON] стягуються аліменти на утримання доньки [PERSON], [INFO], в розмірі 1/4 частини доходу відповідача, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Вказаний виконавчий лист було предявлено до примусового виконання в 2014 році до ВДВС Комсомольського РУЮ м. Херсона. З того часу відповідач сплачує аліменти на утримання дитини не регулярно та не в повному обсязі, в результаті чого у відповідача виникла заборгованість по сплаті аліментів. Загальна заборгованість відповідача складає за 2017 рік 14888,42 грн. у звязку з чим, відповідач зобовязаний сплатити пеню за несвоєчасну сплату аліментів за 2017 рік у розмірі 4513,80 грн. У звязку з наведеним просить стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] пеню за прострочення сплати аліментів за період з 01.01.2017 року по 31.12.2017 року у розмірі 4513,80 грн. та судові витрати. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.02.2018 року по справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідно до вимог ч. 5 ст. 279 ЦПК України сторони в судове засідання не викликалися, проте відповідачу було встановлено строк в пятнадцять днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження на подачу відзиву на позовну заяву. Відповідачем [PERSON] було надано на адресу суду заперечення на позовну заяву, відповідно до яких він не погоджується з зазначеним в позовній заяві розміром пені, оскільки заборгованість по аліментам за 2017 рік згідно довідки, виданої Корабельним ВДВС складає 12080,85 грн., у звязку з чим розмір пені за несвоєчасну сплату аліментів складає 3396,12 грн. Просив встановити розстрочку сплати неустойки з аліментів за 2017 рік на шість місяців рівними частинами.\~ Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про народження серії І-КГ №036798, виданого 25.01.2007 Комсомольським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського міського управління юстиції, батьками [PERSON], [INFO], є [PERSON] та [PERSON], про що зроблено актовий запис №47. Заочним рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 04.05.2016 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, після розірвання шлюбу [PERSON] залишено дошлюбне прізвище «Півнюк». Як вбачається з довідки-розрахунку, виданої старшим державним виконавцем Корабельного РВ ДВС м. Херсона [PERSON], борг станом на 31.12.2016 року становить 2873,14 грн., станом на 31.12.2017 з 01.01.2017 року нараховано 14888,42 грн., залишок боргу 16025,56 грн.\~\~\~\~ Згідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Відповідно до ч. 1 ст. 196 Сімейного кодексу України та роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п. 22 постанови № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів; відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Відповідно до ст. 546 ЦК України виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Частиною 1 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання, а частиною 3 даної статті визначено, що пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного і грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Згідно ст. 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства, якими згідно ст. 4 ЦК України можуть бути закони та підзаконні нормативні акти. Таким чином, виходячи зі змісту норм ст. 196 СК України суд, повинен встановити факт заборгованості за аліментами й наявність чи відсутність вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, у її виникненні та залежно від цього вирішити питання про наявність чи відсутність у одержувача аліментів права на стягнення неустойки. Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Таким чином, загальна сума неустойки (пені), яка підлягає стягненню із відповідача за період з 01.01.2017 року по 31.12.2017 року становить 4513,80 грн. З урахуванням вищевикладеного суд вважає суму у розмірі 4513,80 грн. такою, що підлягає задоволенню.\~ Відповідно до ч. 1 ст. 267 ЦПК України, суд, який ухвалив рішення, може надати розстрочення виконання рішення, про що зазначає в рішенні. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судові витрати у розмір 704,80 грн.

Outcome: approved