Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-30 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача та просила зобов'язати відповідача [PERSON] усунути перешкоди в користуванні її власністю шляхом демонтажу відповідачем за власні кошти самовільно перебудованого балкону квартири [ADDRESS] та приведення його в попередній стан, а також стягнути з відповідача судові витрати. Свої вимоги обґрунтовує тим, що вона є власником квартири [ADDRESS]. У 2015 році відповідач, який є власником квартири [ADDRESS] почав проводити роботи по розширенню свого балкону по периметру приблизно на 1 метр. В процесі проведення робіт по розширенню балкону відповідач здійснив кріплення балконної конструкції до балконної плити позивача. При цьому, жодного дозволу на такі дії відповідач у позивача не отримував та до відома не ставив. Відповідач, як власник квартири, що знаходиться поверхом нижче, внаслідок проведення реконструкції власної квартири (шляхом розширення балкону) порушує права позивача, оскільки проведені ним роботи призвели до того, що її балкон почав руйнуватися. Вважає, що роботи з розширення балкону проведено відповідачем з грубим порушенням правил утримання жилих будинків і прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 (не влаштовано ухил покрівлі) та ДБН В.3.2-2-2009 (порушено заборону стосовно розширення існуючих балконів). Відповідач перед початком робіт з розширення балкону не отримав а ні її згоди, а ні згоди балансоутримувача будинку, а ні дозволу органу місцевого самоврядування. Роботи проводилися без подання до ДАБІ в м. Києві декларації про початок будівельних робіт, за відсутності містобудівних умов і обмежень та проектної документації. Це призвело до того, що перебудований балкон спричиняє руйнування її балконної плити та порушення технічного стану будинку в цілому. Також зазначила, що Департаментом ДАБІ у м. Києві 20.03.2015 року в присутності відповідача було проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства, за результатами якої встановлено, що відповідач здійснив реконструкцію квартир шляхом збільшення балконної плити без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, чим порушено ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». За результатами перевірки складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.03.2015 року та протокол про адміністративне правопорушення від 23.03.2015 року, за результатами якої винесено постанову від 02.04.2015 року. Проте, незважаючи на виявлені порушення, владні структури не вжили жодних заходів, спрямованих на припинення незаконної реконструкції квартири відповідачем та відновлення порушених прав позивача, як власника квартири №32. На підставі викладеного просила позов задовольнити. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва Козленко Г.О. від 16.11.2015 року у справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду. 18.01.2016 року у судовому засіданні було відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про виклик свідка та задоволено клопотання про приєднання до матеріалів справи фотографічних зображень, витребування технічного паспорту на квартиру та матеріалів щодо кінцевого розгляду акту, який складено за результатами огляду квартири відповідача. Також, у судовому засіданні в якості третьої особи було залучено Державну архітектурно-будівельну інспекцію Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 11.02.2016 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу та на час проведення експертизи провадження у справі зупинено. Розпорядженням від 15.02.2016 року було призначено повторний автоматизований розподіл судової справи та головуючим у справі визначено суддю Кицюк В.В. 20.01.2017 року на адресу суду були повернуті матеріали справи після проведення експертизи. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 24.01.2017 року провадження у справі відновлено та справу призначено до розгляду. 25.04.2017 року у судовому засіданні було задоволено клопотання представника позивача про долучення до матеріалів справи документів. 10.07.2018 року у судовому засіданні були задоволенні клопотання представника позивача та представника відповідача про долучення до матеріалів справи документів. Розпорядженням від 06.09.2017 року було призначено повторний автоматизований розподіл судової справи та головуючим у справі визначено суддю Оксюту Т.Г. 29.05.2018 року у судовому засіданні було допитано судового експерта. Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 06.07.2018 року визнано заяву позивача про відвід судді необґрунтованою та заяву передано для вирішення в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України. Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 13.07.2018 року відмовлено в задоволенні заяви позивача про відвід судді. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 06.08.2018 року позивачу повернуті кошти внесені нею в якості судового збору. Позивач в судовому засіданні просила позов задовольнити та на стадії судових дебатів звернула увагу суду на нові обставини, а саме, що внаслідок проведеного нею особистого дослідження при ознайомленні з матеріалами справи, вона встановила порушення норм ДБН при проведенні експертизи. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надіслав на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справ у зв'язку з перебуванням у черговій щорічній відпустці. Однак, суд вважає за можливе завершити розгляд справи без участі представника відповідача з огляду на наступне. Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи, що сторонами в справі надані пояснення та заперечення, підстави, визначені законом для відкладення розгляду справи та оголошення в ній перерви відсутні, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність представника відповідача. Крім того, представником відповідача не додано до свого клопотання доказів перебування у черговій щорічній відпустці, а тому дане клопотання необґрунтоване та задоволенню не підлягає. В матеріалах справи містяться пояснення представника відповідача в яких він проти задоволення позову заперечував з підстав його необґрунтованості. Зазначив, що відсутні будь-які належні та допустимі докази, а також відсутній сам факт і причинно-наслідковий зв'язок руйнування балкона позивача, внаслідок дій відповідача. Третя особа Державна архітектурно-будівельна інспекція в судове засідання свого представника не направила, в матеріалах справи містяться пояснення в яких представник третьої особи просив постановити рішення згідно вимог чинного законодавства. Третя особа Комунальне підприємство «Залізничне» Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання свого представника не направила, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила. Вислухавши думку позивача, врахувавши надані пояснення в судових засіданням представником відповідача, письмові пояснення третьої особи Державної архітектурно-будівельної інспекції, допитавши експерта, вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ч. 3 ст. 375 ЦК України право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням. Статтею 376 ЦК України передбачено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями, будівельних норм і правил. Встановлено, що позивач [PERSON] та [PERSON], [PERSON] є власниками в рівних долях квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 25.03.1998 року, виданим Відділом приватизації державного житла Залізничного району м. Києва. Квартира розташована на четвертому поверсі. Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності від 06.07.2015 року серії [NUMBER]. Квартира розташована на третьому поверсі. Позивач в судовому засіданні пояснила, що внаслідок реконструкції квартири у 2015 році, відповідач, який є власником квартири [ADDRESS] почав проводити роботи по розширенню свого балкону по периметру приблизно на 1 метр. Вважає, що роботи з розширення балкону проведено відповідачем з грубим порушенням правил утримання жилих будинків і прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 (не влаштовано ухил покрівлі) та ДБН В.3.2-2-2009 (порушено заборону стосовно розширення існуючих балконів). Однак, суд не погоджується з вказаними твердженнями позивача, з огляду на наступне. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державною прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Державний контроль та нагляд у системі центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи. Територіальним органом Держархбудінспекцією України - Департаментом Державної архітектурно-будівельною інспекцією у м. Києві в межах повноважень було розглянуто звернення КП «Залізничне» та скаргу [PERSON] щодо самовільного розширення балконної плити квартири [ADDRESS]. Департаментом 20.03.2015 року у присутності власника квартири [ADDRESS] було проведено позапланову перевірку з виїздом на місце за результатами якої було встановлено, що [PERSON] здійснено реконструкцію квартири [ADDRESS] без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, чим було порушено ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». За результатами складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.03.2015 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.03.2015 року та протокол про адміністративне правопорушення від 23.03.2015 року. Відносно відповідача [PERSON] винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 02.04.2015 року за №30 за самовільну реконструкцію квартири [ADDRESS]. В подальшому відповідач [PERSON] зареєстрував декларацію про початок виконання будівельних робіт із реконструкції квартири [ADDRESS] від 30.04.2015 року за №КВ 082151200186. Реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт здійснена відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466. Відповідно до п. 16 Порядку №466 замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладання через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю два примірника декларації за формою, наведеною у додатках 4, 5, 6 до Порядку №466. Згодом [PERSON] зареєстрував декларацію про готовність об'єкта до експлуатації із реконструкції двокімнатної квартири [ADDRESS] від 21.05.2015 року за №КВ 142151410459. Вимоги припису Департаменту виконано. Однак, 12.08.2015 року Департаментом видано наказ №99 «д» про скасування вищевказаних декларацій у зв'язку із зазначенням недостовірних даних, а саме об'єкт є самочинним будівництвом. При цьому, суд враховує наступне. Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 11.02.2016 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу на вирішення якої були поставленні наступні питання: Чи могла перебудова балкону відповідача (за адресою: [ADDRESS]) спричинити погіршення технічного стану балкону позивача (за адресою: [ADDRESS])? Чи могла перебудова балкону відповідача (за адресою: [ADDRESS]) призвести до порушення санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку? Чи закріплена покрівля будинку позивача (за адресою: [ADDRESS]) безпосередньо до верхньої частини балконної плити позивача (за адресою: [ADDRESS]) чи під балконною плитою позивача? Чи могла перебудова балкону відповідача під час реконструкції квартири (за адресою: [ADDRESS]) самовільним переобладнанням (переплануванням)? Чи є причинно-наслідковий зв'язок між перебудовою балкону відповідача (за адресою: [ADDRESS]) та погіршенням технічного стану балкону позивача (за адресою: [ADDRESS]) або порушенням санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку? Чи відповідає перебудова балкону, яка була проведена під час реконструкції квартири відповідача (за адресою: [ADDRESS]) проекту по «Реконструкції двокімнатної квартири [ADDRESS]» та вимог будівельних норм і правил? Чи відповідають виконанні роботи по реконструкції квартири [ADDRESS] (шляхом розширення балкону) вимогам нормативно-правових (ДБН,СНиП) та законодавчих актів у галузі будівництва? Якщо не відповідають, то в чому полягає не відповідність? Чи можуть такі невідповідності спричинити погіршення якості (в т.ч. руйнування) балкону квартири [ADDRESS]? Чи відповідає балкон квартири [ADDRESS], у вигляді, який він має на даний час, вимогам нормативно-правових (ДБН,СНиП) та законодавчих актів у галузі будівництва? Якщо не відповідають, то в чому полягає не відповідність? Чи можуть такі невідповідності спричинити погіршення якості (в т.ч. руйнування) балкону квартири [ADDRESS]? Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 17.01.2017 року №2898/16-43, за результатами проведеного аналізу вимог нормативних документів чинних в галузі будівництва та враховуючи результати проведеного експертом візуального обстеження, відхилень від вимог нормативних документів стовно фактично влаштованих конструкцій балкона, яким обладнано квартиру [ADDRESS] не виявлено. Фактичний стан балкону не погіршує технічний стан, як будинку, так і розташованих в ньому квартир. На момент обстеження ознак негативного впливу фактичного стану балкону на будинок не виявлено. Дослідження щодо розрахунку коефіцієнта природного освітлення не проводилось, але при проведенні візуального обстеження балкона, яким обладнана квартира [ADDRESS] та враховуючи розташування його сто воно віконних розрізів, експертом встановлено, що його огороджувальні конструкції не впливають на умови забезпечення природного освітлення житлового приміщення і не призводить до забруднення поряд розташованих заповнень віконних прорізів. А повітрообмін житлових приміщень забезпечується через віконний блок, в якому відкриваються стулки. За результатами проведеного обстеження об'єктів та дослідження матеріалів справи, козирок із листової сталі над балконом відповідача за адресою: [ADDRESS] закріплений під балконною плитою позивача за адресою: [ADDRESS]. Перебудова балкону відповідача під час реконструкції квартири за адресою: [ADDRESS] не належить до самочинного (самовільного) перепланування, оскільки роботи, а саме: посилення балконної плити; посилення конструкцій екрану для встановлення віконних блоків; утеплення екрану балкону виконані у відповідності до розробленого проекту на об'єкт «Реконструкція двокімнатної квартири [ADDRESS]» та дозвільної документації. Проект на об'єкт «Реконструкція двокімнатної квартири [ADDRESS]», затверджений замовником [PERSON], розроблений у 2015 році ТОВ «Хмельницькархпроект» у відповідності до вимог нормативно-правових актів на підставі відповідних даних. За результатами проведених обстежень об'єктів та дослідження нормативних документів, чинних в галузі будівництва, причинно-наслідкового зв'язку між перебудовою балкону відповідача за адресою: [ADDRESS] та погіршенням технічного стану балкону позивача за адресою: [ADDRESS] не встановлено. Виконані роботи по об'єкту «Реконструкція двокімнатної квартири [ADDRESS]» не призвели до порушень санітарно-технічних вимог і правил експлуатації самого будинку. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Згідно ч. 3 ст. 102 ЦПК України, висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта від 17.01.2017 року містить докладний опис проведених досліджень, зроблені в результаті висновки і обґрунтовані відповіді на поставлені судом питання, узгоджуються із іншими зібраними по справі доказами як окремо, так і у їх сукупності, а отже, його слід вважати належним та допустимим доказом. Крім того, в ході розгляду справи був допитаний експерт, який підтвердив зроблені ним висновки. Також, встановлено, що будинок [ADDRESS] було введено в експлуатацію приблизно у 1959 році. У висновку експерта вказано, що елементи балкону, яким обладнана квартира [ADDRESS], зокрема: залізобетонна плита, покриття підлоги із цементно-піщаного розчину, металеві грати та фарбування їх поверхонь, враховуючи рік вводу в експлуатацію житлового будинку 1959 рік, експлуатуються понад 60 років. Ознак проведення ремонтно-будівельних робіт елементів балкону, яким обладнана квартира [ADDRESS], на їх поверхнях за результатами проведеного обстеження не спостерігається. Позивач у судовому засіданні підтвердила, що її балкон не засклений і не закритий огорожею з 1959 року. Дощ, сніг та вітер попадають на її балкон, внаслідок чого руйнується бетонна плита. У висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №2898/16-43 від 17.01.2017 року експертом на стор. 29 вказано, що причинно-наслідкового зв'язку між перебудовою балкону відповідача за адресою: [ADDRESS] та руйнуванням бетонної плити позивача не встановлено. Виконані роботи по об'єкту «Реконструкція двокімнатної квартири [ADDRESS]» не призвели до порушень санітарно-технічних вимог і правил експлуатації. На стор. 16 висновку експерта зазначено, що проект об'єкту «Реконструкція двокімнатної квартири [ADDRESS]», затверджений замовником [PERSON] розроблений у 2015 році ТОВ «Хмельницькархпроект» у відповідності до вимог нормативно-правових актів на підставі вихідних даних. Роботи, а саме: посилення балконної плити; посилення конструкцій екрану для становлення віконних балконів; утеплення екрану балкону, виконані у відповідності до розробленого проекту на об'єкт «Реконструкція двокімнатної квартири [ADDRESS]» та дозвільної документації. Тому, перебудова балкону відповідача під час реконструкції квартири за адресою: [ADDRESS] не належить до самочинного (самовільного) перепланування. Отже, руйнування верхньої частини балконної плити ( з балкону позивача) жодним чином не пов'язано із діями відповідача щодо реконструкції своєї двокімнатної квартири [ADDRESS], оскільки позивач жодним чином не підкріплює та не захищає свою частину бетонної плити від дощу, снігу та вітру. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що реконструкція двокімнатної квартири [ADDRESS] (в тому числі і балкону відповідача) зареєстрована належним чином та у відповідності до чинного законодавства, що підтверджується новим технічним паспортом на квартиру від 12.06.2015 року та свідоцтвом про право власності від 06.07.2015 року. Відповідно до ч.1, 4 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позивач не довела обставин, на які посилалась як на підставу своїх позовних вимог, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed