Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-22 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «Київенерго», яке в процесі розгляду справи змінило своє найменування на АТ «К. Енерго» про зобов`язання вчинити дії шляхом скасування наказу про притягнення до відповідальності, виплату грошових коштів та стягнення моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог посилалась на те, що працює з 12.10.2001 провідним інженером департаменту з охорони праці та техногенної безпеки СВП «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго». Наказом ПАТ «Київенерго» №1-д від 21.08.2018 на позивача накладено дисциплінарне стягнення - оголошено догану за порушення трудової дисципліни. Вважає, що притягнення її до дисциплінарної відповідальності є незаконним, таким, що здійснене з особистих мотивів директора, оскільки вона належним чином виконувала свої посадові обов`язки та не порушувала трудової дисципліни, а під час відсутності на робочому місці перебувала на лікарняному. Враховуючи викладене, позивач з урахуванням уточнень просила визнати протиправним та скасувати наказ ПАТ «Київенерго» №1-д від 21.08.2018 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, зобов`язати відповідача виплатити їй невиплачену частку заробітної плати (грошові кошти) з урахуванням індексу інфляції НБУ за період з 01.05.2018 по 14.09.2018 згідно розрахунку в сумі 15398,29 грн., стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 18985,08 грн. Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, надав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що на позивача було правомірно накладено дисциплінарне стягнення та оголошено догану, оскільки вона була відсутня на робочому місці в робочий час без поважних причин. Посилання позивача на те, що вона перебувала на лікарняному йде всупереч фактичним обставинам справи, оскільки вона досі не пред`явила лікарняний листок відповідачу. Заслухавши пояснення учасників, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що наказом ПАТ «Київенерго» (правонаступник - АТ «К.Енерго») №1-д від 21.08.2018 року «Про накладення дисциплінарного стягнення» [PERSON] , провідному інженеру департаменту з охорони праці та техногенної безпеки СВП «Київські теплові мережі» оголошено догану за порушення трудової дисципліни, що виразилося у її відсутності 13.08.2018 на робочому місці в робочий час без поважних причин. У вказаному наказі зазначено, що факт відсутності 13.08.2018 [PERSON] на робочому місці підтверджується відповідним актом. Від надання пояснень [PERSON] відмовилась, що також підтверджується відповідним актом. Відповідно до акту від 13.08.2018, складеного начальником відділу по роботі з персоналом СВП «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго» С.О.Засуха-Ткаченко, провідним фахівцем дирекції з управління персоналом ПАТ «Київенерго» Л.М.Запара та архіваріусом Департаменту з правового забезпечення ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» О.В.Володіним, 13.08.2018 з 08.00 до 17.00 год. [PERSON] була відсутня на робочому місці, визначеному наказом ПАТ «Київенерго» №871-К від 06.08.2018 «Про переміщення працівників», у приміщенні за адресою [ADDRESS] . Відповідно до акту від 14.08.2018, складеного начальником відділу по роботі з персоналом СВП «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго» [PERSON], провідним фахівцем дирекції з управління персоналом ПАТ «Київенерго» [PERSON] та директором дирекції з управління персоналом ПАТ «Київенерго» Т.В. Стельмащук, 13.08.2018 [PERSON] відмовилась надати письмове пояснення про відсутність на робочому місці за адресою [ADDRESS] . Разом з тим, в матеріалах справи містяться копії лікарняних листків [PERSON] , серія [NUMBER] та серія АДІ №011907 (а.с.73-74), з яких убачається, що позивач перебувала на лікарняному з 13.08.2018 по 23.08.2018 та з 27.08.2018 по 31.08.2018. Згідно ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 140 КЗпП України визначено, що у трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Відповідно до ст.ст. 147, 149 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення як догана або звільнення. До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. З наказу та актів убачається, що дисциплінарне стягнення на [PERSON] накладено за порушення трудової дисципліни, а саме: за відсутність на робочому місці 13.08.2018. Разом з тим, матеріали справи свідчать про те, що в цей час [PERSON] перебувала на лікарняному. Та обставина, що стороною відповідача було надано акти про відмову позивача від надання пояснень від 14.08.2018 не можуть свідчити про те, що позивач дійсно відмовлялася від надання таких пояснень, оскільки до 23.08.2018 вона перебувала на лікарняному і не була зобов`язана з`являтися на робочому місці для надання відповідних пояснень. В перший робочий день після закриття листка непрацездатності, відповідач не здійснив жодних дій, направлених на з`ясування обставин, які були причиною відсутності позивача на робочому місці 13.08.2018. Таким чином, відповідач належним чином не виконав вимоги ч.1 ст. 149 КЗпП України За таких обставин суд приходить до висновку про відсутність підстав для накладення на [PERSON] дисциплінарного стягнення за порушення трудової дисципліни, оскільки вона була відсутня на роботі з поважних причин. Таким чином, позовні вимоги в частині визнання неправомірним та скасування наказу ПАТ «Київенерго» №1-д від 21.08.2018 про застосування до [PERSON] дисциплінарного стягнення (оголошення догани) підлягають задоволенню. Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача невиплаченої премії з урахуванням індексу інфляції НБУ за період з 01.05.2018 року по 14.09.2018 згідно розрахунку в сумі 15398,29 грн. суд зазначає наступне. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За приписами ст. 2 Закону України «Про оплату праці» додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства, або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми. Відповідно до ст. 15 Закону України «Про оплату праці» форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами. У разі, коли колективний договір на підприємстві не укладено, роботодавець зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво органом. Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються з урахуванням вимог, передбачених частиною першою цієї статті. Аналогічні за змістом положення, містяться в ст. 97 КЗпП України відповідно до змісту якої, форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Якщо колективний договір на підприємстві, в установі, організації не укладено, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом. Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються власником або уповноваженим ним органом з урахуванням вимог, передбачених частиною другою цієї статті. З матеріалів справи убачається, зокрема, з наказу ПАТ «Київенерго» №1-д від 21.08.2018, на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Вирішення питання щодо позбавлення позивача премії у наказі не міститься. Крім того, як вбачається з листків нарахування заробітної плати за період з травня 2018 року по вересень 2018 року, позивачу була виплачена в повному обсязі заробітна плата, а також відповідні премії за результатами роботи (а.с.134-139). Матеріали справи не містять доказів того, що відповідач узяв на себе зобов`язання по виплаті премії у тому розмірі, про який стверджує позивач. Учасниками не було надано належних доказів, які б регулювали порядок преміювання працівників відповідача, та підстави для їх позбавлення. В межах положень частин 2, 3 ст. 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Сам по собі факт преміювання позивача до 13.08.2018 не може свідчити про наявність у відповідача обов`язку здійснення таких нарахувань, оскільки наявність такого обов`язку не підтверджено належними та допустимими доказами. Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог щодо стягнення з відповідача на користь позивача суми в розмірі 15398,29 грн. Відповідно до ст. 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. На підтвердження розміру позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди позивач посилався на те, що неправомірні дії відповідача порушили баланс її приватного життя, що частково підтверджується наявними в матеріалах справи доказами та характером неправомірної поведінки відповідача. Разом з цим, матеріали справи не містять доказів завдання моральної шкоди позивачу у тому розмірі, про який він заявляє, а докази, які надані на підтвердження вказаних обставин, знаходяться в безпосередньому причинно - наслідковому зв`язку, між діями відповідача та заявленому розміру шкоди. Тому на думку суду, вказана вимога підлягає частковому задоволенню. За таких обставин суд вважає за можливе позовні вимоги в частині відшкодування завданої позивачу моральної шкоди задовольнити частково та стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 1000 грн., що на думку суду в повній мірі забезпечить відновлення порушених прав позивача в межах неправомірного застосування дисциплінарного стягнення. Інших доказів, які б спростовували висновки суду, матеріали справи не місять. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial