Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-03 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовом до Херсонської міської ради, яким просить встановити факт родинних відносин, відповідно до якого [PERSON] [INFO], уродженка с. Гнидова, Збарського району Тернопільської області є рідною племінницею [PERSON], яка померла [INFO]; визнати [PERSON] спадкоємицею померлої тітки [PERSON]; визнати за [PERSON] право власності на ? частину домоволодіння, що по [ADDRESS], а саме на наступні приміщення у житловому будинку літ. «а»: « 1-9» - сіни, « 1-8» - кладова, « 1-4» - кухня, « 1-5» - житлова кімната, « 1-6» - житлова кімната, , ? частину сараю літ. «Б», ? частину водопроводу, що розміщені на земельній ділянці площею 400 кв. м., що належали [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 27.10.1965 р.н., в порядку спадкування за законом. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON], після смерті якої позивач прийняла спадщину у вигляді ? частини домоволодіння [ADDRESS], у зв'язку із чим позивачу 27.04.2006 року було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на вказану частину. [INFO] померла рідна тітка позивача [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина на інші 1/2 частину спірного домоволодіння. На час смерті [PERSON] позивач не зверталась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за померлою, оскільки діючим на той час законодавством прийняття спадщини особами, із ступенем спорідненості як у позивача із [PERSON] передбачено не було. Зазначає про те, що як до смерті матері позивача та її тітки, вона здійснювала догляд за останніми, та після їх смерті залишилась проживати у спірному помешканні за яким доглядає і досі. У видачі свідоцтва про право на спадщину протягом шести місяців після померлої [PERSON] нотаріусом позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування за законом, через відсутність необхідного до того ступеню спорідненості позивача та померлої. Інші особи, які б звертались із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], відсутні. Зверненням у 2013 році до ПАТ «Херсонгаз» із заявою про проведення опалення в частину спірного домоволодіння, належну померлій [PERSON], позивачу у здійсненні таких дій, тобто у розпорядженні вказаною частиною, було відмовлено, через відсутність належним чином оформлених правовстановлюючих документів на вказане майно. Вважає себе такою, що фактично прийняла спадщину після померлої [PERSON], шляхом вступу у володіння та розпорядження спірним майном, зокрема з 01.01.2004 року, коли набула чинності ЦК України 2004 року, яким визначено розширене коло спадкоємців, до яких, зокрема, може входити і позивач по справі після померлої тітки. У судовому засіданні представник позивача адвокат [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі, та просила їх задовольнити із підстав, викладених у позовній заяві. Представник Херсонської міської ради Марочканич Р.Я,, який діє на підставі довіреності, у судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог покладався на розсуд суду. Представники Третьої Херсонської державної нотаріальної контори у судове засідання не з'явились, надали суду заяви про розгляд справи у відсутність їхнього представника. Інші учасники у судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлялись належним чином, заяв про відкладення слухання справи чи про розгляд справи в їх відсутність суду не надавали. Заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши матеріали справи та перевіривши їх доказам, суд приходить до наступних висновків та відповідних ним правовідносин. Так позивачу на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.04.2006 року, посвідченого нотаріусом Третьої Херсонської державної нотаріальної контори, належить ? частина будинку [ADDRESS]. Інші ? частина вказаного домоволодіння згідно договору купівлі-продажу від 27.10.1965 року, посвідченого державним нотаріусом Білозерської держнотконтори за реєстровим номером № 2198 належала [PERSON]. Так відповідно до свідоцтва про смерть від 24.08.1972 року, серії [NUMBER] вказаного дня у віці 72 років [PERSON] помер. Відповідно до свідоцтва про шлюб [PERSON] та [PERSON] на час смерті першого та на час придбання ним спірного домоволодіння були у шлюбі. Окрім того, згідно довідки Органу самоорганізації населення Комсомольської районної у м. Херсоні ради, від 22.01.2014 року, [PERSON] була зареєстрована та мешкала у спірному домоволодіння до своєї смерті. Згідно свідоцтва про смерть від [INFO] серії [NUMBER] [PERSON] померла у день видачі вказаного свідоцтва у віці 92 років. Згідно довідки Органу самоорганізації населення Комсомольської районної у м. Херсоні ради, від 23.08.2013 року за адресою спірного домоволодіння мешкають та зареєстровані [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] син померлого власника житла [PERSON]. Відповідно до аналогічної вищенаведеній довідки від 03.11.2013 року прозивач мешкає за спірною адресою починаючи з 1998 року. Таким чином, із досліджених судом документів вбачається, що [PERSON] [INFO] є рідною племінницею [PERSON], що померла [INFO]. Згідно ст. 548 ЦК УРСР 1963 року для придбання спадку потрібно, щоб спадкоємець його прийняв. За приписами ст. 527 цього ж Кодексу спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті. За приписами 529 ЦК УРСР 1963 року при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Статтею 549 цього ж Кодексу визначено, що спадкодавець вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном, прийняв спадщину шляхом фактичного вступу в управління або володіння спадковим майном. Обставин, які б свідчили про визнання спірної спадщини відумерлою,судом, зокрема із пояснень представників органів місцевого самоврядування, не встановлено. Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. За приписами ч. 3 ст. 1266 ЦК України 2004 року племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ст. 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом'якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Відповідно до п.п. 4, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України ст. 5 ЦК України застосовується до цивільних правовідносин, які продовжують існувати після набрання ним чинності. Правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилась, але не була прийнята ніким зі спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. За приписами п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно роз'яснень Постанови пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування» особа може звернутися до суду із вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення ,Б які можуть вплинути на спадкові права і обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Таким чином, суд приходить до переконання про доведеність позивачем родинних відносин із [PERSON], що померла [INFO], та відповідно про можливість встановлення того факту, що позивач [PERSON] [INFO] є рідною племінницею померлої [INFO] [PERSON]. Враховуючи викладене, суд приходить до переконання про наявність порушеного права позивача щодо спірної частки у домоволодінні та, відповідно, про необхідність задоволення позовних вимог. На підставі викладеного, та

Outcome: approved