Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-19 00:00:00

Позивач звернулася в суд з позовом про стягнення матеріальної шкоди , посилаючись на те , що є власником квартири [ADDRESS] . 7.12.2017р. близько 7-00 в квартирі було виявлено значне затоплення. 11.12.2017р. комісією обслуговуючої організації було обстежено квартиру на факт затоплення та зафіксовано пошкодження. Згідно цього акту залиття сталось внаслідок що в квартирі відповідача лопнув фільтр тонкої очистки (пластикова колба) , що було додатково встановлений власником . Було проведено оцінку вартості відновлювального ремонту та встановлена вартість в розмірі 537 356,81 грн. , за проведення експертної оцінки було сплачено 2500 грн. , тому просить стягнути з відповідачки 539 856 грн.81 коп. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив задовольнити. Відповідач проти позову заперечував, вказував на те що залиття сталось не з його вини та не підтверджено спричинення матеріальної шкоди, крім того не була обстежена квартира , яка знаходиться між поверхами квартир сторін. Представник 3-ї особи надав пояснення . Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 25.07.2018р. відкрито провадження по справі. Суд, заслухавши покази представників сторін, дослідивши письмові матеріали справи , приходить до слідуючого. Встеновлено , що позивачка є власником квартири [ADDRESS] . Відповідачка є власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до акту затоплення житла від 7.12.2017р. складеного позивачкою сталовь залиття її квартири. (а.с.39-41) Відповідно до акту складеного ТОВ«Житло-Сервіс» від 11.12.2017р. було обстежено квартиру [ADDRESS] та встановлено пошкодження в наслідок залиття . Згідно цього акту залиття сталось внаслідок що в квартирі [ADDRESS] на трубопроводі холодного водопостачання після корінного крана на квартиру лопнув фільтр тонкої очистки (пластикова колба) , що було додатково встановлений власником квартири 14 . (а.с.43-44) Згідно звіту про оцінку майна - проведення відновлювального ремонту квартири №5 після залиття , складеного ТОВ «Агенство експертної оцінки України» від 16.02.2018р. становить 537 357 грн. (а.с.56-128) Відповідно до ч.І ст.177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. А статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» №572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язанй використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири. Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі - Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій), у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньо будинкових мереж водопостачання та водовідведення, та з`ясування питання, чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир, або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма цього акта встановлена в додатку 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Суд критично оціноє акт від 11.12.2017р., оскільки комісія провела огляд пошкоджень лише в приміщенні квартири позивача. При цьому, власники чи мешканці квартир 5, 14 не були присутні під час складання цього акта. Комісія не оглянула квартири 14, 9 , з яких, можливо, відбулося залиття квартири [ADDRESS] . Комісія не встановила особу, з вини якої сталося залиття квартири позивача, та його причину, із зазначенням місця протікання. Крім того судом встановлено , що квартира позивача знаходиться на 4 поверхі , квартира відповідача на 6 поверсі . А квартира на 5 поверсі на предмет залиття не оглядалась. З огляду на зазначене акт від 11.12.2017р., складено з порушенням вимог пункту 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі винною особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Відповідно до ч. 5 ст. 319 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Зі змісту ст. 322 ЦК України вбачається, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Тобто тягар утримання майна та відповідальність за нього несе саме власник. Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності , суд приходить до висновку про відсутність доказів, що залиття квартири позивача відбулося саме через винні недбалі дії мешканців квартири 14 , яка належить відповідачу, що дає підстави для висновку про відсутність складу правопорушення, яке може бути підставою для задоволення позову. При таких обставинах позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed