Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-17 00:00:00

Позивач звернулась з позовом до суду, в якому просить припинити спільну сумісну власність квартири [ADDRESS] , визнавши за нею право власності на Ѕ частину вказаної квартири. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що позивачу разом із сином [PERSON] на праві спільної сумісної власності належала двокімнатна ізольована квартира [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності за реєстраційним номером 7-00-1755910 від 02.03.2000 року, виданого відділом приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Виконавчого комітету Харківської міської ради, свідоцтво видано 02 березня 2000 року з розпорядженням № 3666. [INFO] [PERSON] помер. Її син був одружений з [PERSON] Після смерті сина відкрилась спадщина, яка складалась з його частини вищезазначеної квартири. Відповідач по справі вмовила позивача відмовитися від спадщини на її користь. [PERSON] прийняла спадщину шляхом подачі заяви про спадщину, але квартирою не користується, комунальні послуги не сплачує. Тому позивач вимушена звернутись до суду з вказаним позовом. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11.03.2019 року зазначену позовну заяву залишено без руху. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21.03.2019 року вищезазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 23.05.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду в судове засідання. Представник відповідача адвокат Шевчик Л.А. 25.09.2019 року через канцелярію суду подала відзив на позовну заяву. Також 25.09.2019 року представник відповідача адвокат Шевчик Л.А. через канцелярію суду подала зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на Ѕ частку квартири в порядку спадкування за законом. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 04 жовтня 2019 року прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву та об`єднано в одне провадження з первісним позовом. [PERSON] звільнено від сплати судового збору. Представник позивача за первісним позовом адвокат Склярук Т.Я. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задовольнити. Зустрічні позовні вимоги визнала, не заперечувала проти задоволення позову. Представник відповідача за зустрічним позовом адвокат Шевчик Л.А. в судовому засіданні зустрічні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила зустрічний позов задовольнити. В задоволенні первісного позову відмовити через відсутність доказів того, що частка квартири належить [PERSON] на праві власності на день звернення до суду з даним позовом. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, приходить до наступного. Відповідно до ч. 3\~ст.\~12,\~ч.1\~ст.81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до ч. 1\~ст.\~80\~ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності за реєстраційним номером 7-00-1755910 від 02.03.2000 року, виданого відділом приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Виконавчого комітету Харківської міської ради, свідоцтво видано 02 березня 2000 року з розпорядженням № 3666 (а.с. 6). 05.12.1981 року укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після укладення шлюбу подружжю присвоєно прізвище [PERSON] , що підтверджується відповідною копію свідоцтва про реєстрацію шлюбу (а.с. 106). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується відповідною копією свідоцтва про смерть (а.с. 10). 25.11.2008 року [PERSON] звернулась до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про відмову від спадщини, після смерті сина [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 83). 25.11.2008 року [PERSON] звернулась до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини по закону, після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 84). 19.11.2008 року [PERSON] звернулась до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про те, що до дня смерті [PERSON] угода про визначення ідеальних частко в спільному майні не укладалась, квартирою [ADDRESS] користувалися та володіли в рівних частках кожний, тобто по Ѕ частці (а.с. 85). Як вбачається з копії витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі спадкову справу спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] зареєстровано 25.11.2008 року за № 45899630 (а.с. 89). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10.10.2019 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частку квартири [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Як вбачається\~з положень\~ст.370\~ЦК України\~співвласники мають\~право на\~виділ у\~натурі частки\~із майна,\~що є\~у спільній\~сумісній власності,\~крім випадків,\~установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню і припиняє право спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] , визнавши за [PERSON] право власності на Ѕ частину даної квартири. Відповідно до ч.1, ч. 3\~ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Як зазначено у Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, проте право власності на нерухоме майно у разі прийняття спадщини виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації речового права на нерухоме майно. На підставі ч. 2\~ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначенні у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. В силу ч. 1, 2\~ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1\~ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачатті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Оскільки [PERSON] своєчасно звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] , мати померлого [PERSON] відмовилась від спадщини після свого сина, інших спадкоємців не має, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги [PERSON] та визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на Ѕ частину квартири [ADDRESS] , що належала на праві власності померлому [PERSON] . Так як позивач за первісним позовом звільнена від сплати судового збору на підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», суд стягує з відповідача судовий збір на користь держави в розмірі 2520 грн., відповідно до ст. 141 ЦПК України. Що стосується розподілу судових витрат за зустрічним позовом суд зазначає наступне. Позивач за зустрічним позовом звільнена від сплати судового збору на підставі ухвали Орджонікідзевського районного суду м. Харкові від 04.10.2019 року, в свою чергу відповідач звільнена від сплати судового збору на підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір». Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, судові витрати, понесені сторонами, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів. На підставі викладеного і

Outcome: approved