Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-04 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на її користь за період з 09.09.2016 року по 24.11.2020 року 42064 грн. 42 коп. індексації заробітної плати і середній заробіток за період затримки розрахунку за період з 09.09.2016 року по 24.11.2020 року в сумі 80909 грн. 32 коп., а всього на загальну суму 122973,74 грн. При цьому посилається на те, що після звільнення її з роботи з ДП «Житомирський державний центр науково-технічної інформації та інновацій», правонаступником якого є відповідач, їй не була виплачена за рішенням суду заборгованість по заробітній платі за період з 11.12.2015 року по 08.09.2016 року. Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира від 27.11.2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення сторін. Від представника відповідача 30.12.2020 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення позивача до суду. Дослідивши матеріали справи, з урахуванням меж заявлених позовних вимог, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до наказу №47/265-к від 10.12.2015 року [PERSON] була звільнена з посади продавця 2 категорії відділу комерції та вивчення попиту на товари народного споживання з 10.12.2015 року за п.1 ст.40 КЗпП України в зв`язку із скороченням штату відповідно до наказу Міністерства освіти і науки України №933 від 15.09.2015 року «Про реорганізацію Державного підприємства «Житомирський державний центр науково-технічної інформації та інновацій». Наказом Міністерства освіти і науки України від 15.09.2015 року №933 припинено Житомирський ЦНТІ шляхом реорганізації, а саме приєднано до Житомирського державного технологічного університету для подальшого утворення на його базі структурного підрозділу бізнес-інноваційний центр Житомирського державного технологічного університету. Відповідно до пункту 3 вказаного наказу Житомирський державний технологічний університет є правонаступником всього майна, всіх прав та обов`язків ДП «Житомирський державний центр науково-технічної інформації та інновацій». Вищевказана обставина встановлена постановами Верховного Суду від 14.09.2020 року у справі №296/443/16-ц та від 21.10.2020 року по справі №296/99/16-ц. На даний час Житомирський державний технологічний університет перейменовано в Державний університет «Житомирська політехніка». Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 08.09.2016 року по справі №296/99/16-ц стягнуто з Державного підприємства «Житомирський державний центр науково-технічної інформації та інновацій» (код ЄДРПОУ 02736483) на користь [PERSON] 11307 грн. 64 коп. заборгованості по заробітній платі, в тому числі 1222 грн. 20 коп. компенсації за невикористану відпустку та 1230 грн. 40 коп. вихідної допомоги, а також 5197 грн. 91 коп. індексації заробітної плати і 14459 грн. 08 коп. середнього заробітку за час затримки розрахунку за період з 11.12.2015 по 08.09.2016, в всього 30964 грн. 63 коп. Відповідно до листа Корольовського відділу державної виконавчої служби у місті Житомирі Центрально Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 31.07.2020 року станом на 31.07.2020 року заборгованість по виконавчому листі №296/99/16-ц становить 30964,63 грн. Згідно ст. 43 Конституції України право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Статтею 115 КЗпП України визначено строки виплати заробітної плати. Згідно частини першої цієї статті заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Згідно до ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього кодексу. Відповідно до ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Окрім того, згідно ст. 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові № 13 від 24.12.1999 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст. 117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності. При визначенні середньої заробітної плати слід виходити з того, що в усіх випадках, коли за чинним законодавством вона зберігається за працівниками підприємств, установ, організацій, це слід робити відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8\~лютого 1995 р. № 100 (п. 20, 21 постанови Пленуму). Відповідно до пункту 2 наведеного Порядку у випадку нарахування середнього заробітку за час затримки розрахунку середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку. Згідно пункту 8 Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 08.09.2016 року встановлено, що середньоденний заробіток [PERSON] становив 76 грн. 91 коп. У зв`язку із цим, сума середнього заробітку за час затримки розрахунку за період з 09.09.2016 року по 24.11.2020 року, тривалість якого складає 1052 робочих дні, становить 80909 грн. 32 коп. (76,91 грн. х 1052 дні). У випадках порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникові надається право на компенсацію відповідно до\~Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», за яким компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Відповідно до п. 2 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 р. №159\~(із змінами та доповненнями), компенсація громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати (далі - компенсація) проводиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати грошових доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з 1 січня 2001 року.\~\~\~\~ Сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індекс інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100. Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається. Таким чином сума компенсації, яка вирахувана шляхом множення заборгованості по заробітній платі в розмірі 11307,64 грн. на добуток індексів інфляції за період з вересня 2016 року по листопад 2020 року, що становить 42064,42 грн. Посилання представника відповідача на пропуск позивачем строку звернення до суду не відповідає дійсності, оскільки відповідно до ст.233 КЗпП України у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком. Крім того, предмет даного позову є іншим ніж той, що вирішувався рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 08.09.2016 року по справі №296/99/16-ц. Розглядаючи справу\~в межах\~заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку про задоволення позову у повному обсязі та стягнення відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави судового збору.

Outcome: approved