Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-14 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої залишилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] . Як зазначає позивач, для отримання спадщини вона у встановлений строк не змогла звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки після смерті матері перебувала в тяжкому психологічному та моральному стані, а також через свою хворобу та хворобу всиновленої нею дитини. 20.09.2019 року вона звернулась до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії їй було відмовлено через пропуск строку для прийняття спадщини. Посилаючись на викладені обставини, позивач вважає, що вказаний строк нею було пропущено через поважні причини, а тому просить задовольнити її вимоги та визначити їй додатковий строк для подання такої заяви в два місяці. Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 29.10.2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 11.03.2020 року до суду надійшло клопотання позивача про заміну неналежного відповідача П`ятнадцяту київську державну нотаріальну контору на належного - Київську міську раду, а також подано позовну заяву в новій редакції. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 18.05.2020 року замінено неналежного відповідача П`ятнадцяту київську державну нотаріальну контору на належного - Київську міську раду. 22.06.2020 року до суду надійшов відзив представника відповідача на позовну заяву, в якому представник відповідача просить ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглядати справу в його відсутність. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 30.06.2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду в загальному порядку. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду клопотання, в якому просить розглянути справу в його відсутність, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у письмовому відзиві просить розглянути справу в її відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника відповідача, за наявних у справі матеріалів. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] є донькою [PERSON] (а.с.7, 8, 9). [INFO] [PERSON] померла (а.с.6). Постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Білько К.Ф. від 20.09.2019 року позивачу було відмовлено в оформленні спадкових прав в зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини (а.с.5). Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини [PERSON] пропущений з поважних причин. Так, відповідно до розпорядження Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації від 07.06.2016 року № 321, [PERSON] призначена опікуном над малолітнім онуком, дитиною-сиротою [PERSON] , [INFO] . Як вбачається з медичних довідок, дитина хворіла в період з 05.06.2019 року по 29.06.2019 року, з 10.07.2019 року по 27.07.2019 року, з 15.08.2019 року по 31.08.2019 року. Суд також і враховує те, що строк для подання заяви про прийняття спадщини сплив 08.09.2019 року, в той час, як з заявою до нотаріальної контори позивач звернулась 20.09.2019 року, тобто пропуск строку є незначним та викликаний об`єктивними і поважними причинами. Враховуючи викладене, суд вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] . Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved