Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-27 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом, у якому просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на 25/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями, розташованому за адресою: м. Харків, вул. Шестопарк, буд.7 після смерті її чоловіка [PERSON], померлого 22 листопада 2017 року. В обгрунтування заявлених вимог послалася на те, що рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 04.07.1973 року у справі № 2-787/73 за її чоловіком, [PERSON] було визнано право власності на ? частину будинку з надвірними будівлями, розташованому за адресою: м. Харків, вул. Шестопарк, 7. З 1992 року вони проживали всією сімєю у вказаному будинку, власниками інших частин якого є [PERSON], [PERSON], [PERSON] Рішенням виконавчого комітету Ленінської районної ради народних депутатів № 191/67 від 14.11.1979 року про перерозподіл ідеальних часток в домоволодінні №7 по вул. Шестопарк у м. Харкові були перерозподілені ідеальні частки в спільній власності між співвласниками в порядку арифметичного розрахунку у звязку з будівлею житлової прибудови літ. «АІ-І» по вул. Шестопарк у м. Харкові, згідно якого на праві приватної власності належить: [PERSON] -75/100 часток; [PERSON] 25/100 часток. 22 листопада 2017 року її чоловік, [PERSON] помер, після його смерті у встановлений законом строк вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлого чоловіка, проте їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки за померлим чоловіком не було зареєстровано 25/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями згідно Рішенню виконавчого комітету Ленінської районної ради народних депутатів міста Харкова № 191/67 від 14.11.1979 року та вона була вимушена звернутися до суду для захисту своїх прав. В судове засідання представник позивача [PERSON] не зявилася, надала заяву, у якій, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити, у разі не явки відповідача не заперечує проти заочного розгляду справи. Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Треті особи\~[PERSON],\~[PERSON]\~та [PERSON]\~в судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Про причини неявки суд не повідомили. Суд вважає, що представник відповідача не зявився до суду без поважних причин, не подав відзив, тому, при відсутності заперечень зі сторони представника позивача, вирішує справу на підставі наявних в ній доказів та матеріалів і ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. У звязку з викладеним, на підставі ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося. \~Суд, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об'єктивно оцінивши докази, встановив, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. . Згідно зі\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Судом встановлено, що згідно рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 04.07.1973 року у справі № 2-787/73 за [PERSON] визнано право власності на ? частину будинку з надвірними будівлями, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Шестопарк, 7.(а.с.7) Власниками інших частин будинку є [PERSON], [PERSON], [PERSON], що підтверджується довідкою КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» № 1029254 від 26.12.2017 року.(а.с.9) 22 листопада 2017 року [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ВЛ № 613853, виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 16738 від 23.11.2017 року.(а.с.5) Після його смерті у встановлений законом час позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлого чоловіка. Проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено, оскільки за померлим чоловіком [PERSON] не було зареєстровано 25/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями згідно Рішенню виконавчого комітету Ленінської районної ради народних депутатів міста Харкова № 191/67 від 14.11.1979 року, що підтверджується відповіддю приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу [PERSON] № 215/01-16 від 23.05.2018 р. (а.с.4) Відповідно рішення виконавчого комітету Ленінської районної ради народних депутатів № 191/67 від 14.11.1979 року про перерозподіл ідеальних часток в домоволодінні № 7 по вул. Шестопарк у м. Харкові перерозподілені ідеальні частки в спільній власності між співвласниками в порядку арифметичного розрахунку у звязку з будівлею житлової прибудови літ. «АІ-І» по вул. Шестопарк у м. Харкові, та вважається , що на праві приватної власності належить: [PERSON] 75/100 часток: [PERSON] 25/100 часток. При цьому, кожен зі співвласників користується визначеною між співвласниками часткою будинку. Спору щодо порядку користування та/або визначення часток між ними не має. Так, у користуванні померлого, [PERSON], знаходились: коридор 1-1 площею 7,2 кв.м, кухня 1-2 площею 6,4 кв.м, житлова кімната І-3 площею 5,8 кв.м та житлова кімната І-4 площею 18,2 кв.м., усього загальною площею 37,2 кв.м, житловою площею 24,0 кв.м. Однак, про те, що таке рішення виконкому існувало, позивач дізналася тільки після звернення до нотаріуса із заявою про відкриття спадщини. Ані їй, ані її померлому чоловіку про рішення виконавчого комітету Ленінської районної ради народних депутатів міста Харкова № 191/67 від 14.11.1979 року відомо не було, тож, відповідно, у встановленому порядку належна частка оформлена не була. Внаслідок того, що за життя [PERSON] належним чином не було зареєстровано право власності на його частку будинку після перерозподілу часток між співвласниками, позивач позбавлена права оформити спадщину. Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або заперечування. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним основам цивільного законодавства. Згідно до вимог\~ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 1265 ЦК України. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У відповідності до положень частин першої та другої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за законом чи за заповітом може прийняти спадщину або не прийняти її. He допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] є його дружина, позивач [PERSON], яка у встановлений законом час звернулася з відповідною заявою до нотаріуса. Згідно зі ст.ст.1216-1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Таким чином, розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та задоволення позову. На підставі викладеного та

Outcome: approved