Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-12 00:00:00

Позивач звернулася до суду в інтересах держави, в особі Слободо - Петрівської сільської ради Гребінківського району Полтавської області із позовною заявою до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих рибним ресурсам держави області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом. В обґрунтування своїх позовних вимог вказала, що проведеною перевіркою встановлено, що 04.09.2013 року близько 08.год.00хв. [PERSON] на Гребінківському водосховищі поблизу с. Слободо - Петрівка Гребінківського району в порушення п.3.13 «Правил спортивного та любительського рибальства», займався рибним промислом із забороненим знаряддям лову - сіткою. В результаті зазначених протиправних дій він незаконного здобув рибу в кількості 50шт. - карася та одну щуку. Зазначила, що згідно «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об'єктах України» затверджених Постановою Кабінету міністрів України № 1209 від 21.11.2011 року, розмір заподіяної [PERSON] шкоди становить 1190грн. Вказала, що таким чином внаслідок незаконного рибальства відповідачем завдана матеріальна шкода рибним ресурсам держави в сумі 1190грн, яка згідно ст. 47 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. 69 Бюджетного кодексу України, підлягає стягненню та зарахуванню до місцевого позабюджетного фонду охорони навколишнього природного середовища Слободо-Петрівської сільської ради Гребінківського району, на території якої вчинено правопорушення. Крім того, зазначила, що постановою Пирятинського районного суду Полтавської області від 03.12.2013 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу у розмірі 340грн. з конфіскацією знарядь лову - сітки. А питання щодо відшкодування збитків завданих [PERSON] рибним ресурсам до цього часу не вирішено. Внаслідок обставин, що склалися, з метою захисту прав та охоронюваних законом інтересів, позивач вимушена звернутися до суду із заявою в інтересах держави, в особі Слободо - Петрівської сільської ради Гребінківського району Полтавської області про відшкодування збитків, завданих рибним ресурсам держави. Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, надала пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві. Просила позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, стягнути із [PERSON] на користь держави 1190 грн. завданих збитків, які перерахувати до бюджету Слободо-Петрівської сільської ради на р/р 33112331700102 по коду бюджетної класифікації доходів 24062100, символ 331 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності». Відповідач у судове засідання не з'явився, надавши суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечував, позов визнав. Заслухавши доводи прокурора, дослідивши матеріали справи та перевіривши фактичні обставини справи, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 04 вересня 2013 року головним державним інспектором було складено протокол № 22033 про адміністративне правопорушення із якого вбачається, що близько 08.год.00хв. [PERSON] на Гребінківському водосховищі поблизу с. Слободо - Петрівка Гребінківського району в порушення п.3.13 «Правил спортивного та любительського рибальства», займався рибним промислом із забороненим знаряддям лову - сіткою. В результаті зазначених протиправних дій він незаконно здобув рибу в кількості 50шт. - карася та одну щуку (а.с. 05). Постановою судді Пирятинського районного суду Полтавської області від 03 грудня 2013 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та застосовано до нього адміністративне стягнення у вигляді адміністративного штрафу у розмірі 20 неоподаткованих мінімумів доходів громадян (а.с. 04). Відповідно до «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об'єктах України» затверджених Постановою Кабінету міністрів України № 1209 від 21.11.2011 року, розмір заподіяної [PERSON] шкоди становить 1190грн. Згідно додатку № 1 до вищевказаної постанови, оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги обчислюється у неоподатковуваних мінімумах доходів громадян, із якої вбачається, що вид водних біоресурсів «карась сріблястий» за один екземпляр оцінюється в один неоподаткований мінімум доходів громадян, а вид водних біоресурсів «щука» за один екземпляр оцінюється в двадцять неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок: частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством; Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 69 Бюджетного кодексу України, до доходів загального фонду місцевих бюджетів, що не враховуються при визначенні обсягу міжбюджетних трансфертів, належать: плата за користування надрами для видобування корисних копалин місцевого значення; плата за користування надрами в цілях, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин; збір за спеціальне використання води водних об'єктів місцевого значення; збір за спеціальне використання лісових ресурсів (крім збору за спеціальне використання лісових ресурсів в частині деревини, заготовленої в порядку рубок головного користування). Такі платежі зараховуються до бюджетів місцевого самоврядування за місцезнаходженням (місцем розташування) відповідних природних ресурсів, а щодо водних об'єктів - за місцем податкової реєстрації платника збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved