Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-04 00:00:00

Позивач звернулася до Новопсковського районного суду Луганської області з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 11.10.2014 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Новопсковського районного управління юстиції у Луганській області, актовий запис №62. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що з 11.10.2014 перебуває у шлюбі з відповідачем, від якого мають малолітнього сина [PERSON], [INFO], який після розірвання шлюбу буде проживати з нею. Причиною розірвання шлюбу позивач зазначає те, що з відповідачем в психологічному плані вони не сумісні, по цій причині в сімї виникали сварки та скандали, які привели до того, що вони втратили один до одного почуття любові та взаєморозуміння, спільне життя стало неможливим, з травня 2018 року вони проживають окремо. Подальше подружнє життя суперечить її інтересам, у звязку з чим вона звертається до суду. Спір про майно подружжя з її сторони на даний час відсутній. Ухвалою Новопсковського районного суду Луганської області від 07.02.2019 відкрито загальне позовне провадження у справі, відстрочено сплату судового збору позивачу при зверненні до суду з даним позовом до ухвалення рішення у справі, розпочато підготовче провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Сторони в підготовче судове засідання не зявилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином. Позивач надала заяву про розгляд справи без її участі, на позовних вимогах наполягає, після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище, отримане після реєстрації шлюбу «[PERSON]. Відповідач надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав в повному обсязі. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів та без фіксування судового засідання технічними засобами, що відповідає положенням ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні підготовчого судового засідання. Дослідивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на те, що визнання відповідачем позову ґрунтується на законних підставах, не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. ст. 21, 24 Сімейного Кодексу України шлюбом є\~сімейний союз\~жінки та\~чоловіка,\~зареєстрований у\~органі державної\~реєстрації актів\~цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Згідно ч.1 ст.55 Сімейного Кодексу України дружина та чоловік зобов'язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім'ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Судом встановлено, що починаючи з 11 жовтня 2014 року сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Новопсковського районного управління юстиції у Луганській області, про що складено відповідний актовий запис за № 62. Вказані обставини підтверджуються свідоцтвом про шлюб серії І-ВЛ № 239245, виданим 11.10.2014 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Новопсковського районного управління юстиції у Луганській області. В період шлюбу у сторін народився син [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-ЕД №372026, виданим 27.06.2016 Виконавчим комітетом Білолуцької селищної ради Новопсковського району Луганської області. Згідно довідок про реєстрацію місця проживання, виданих Білолуцькою селищною радою Новопсковського району Луганської області, малолітній син сторін проживає разом з матірю. \~ \~ \~ \~Частинами 3 та 4 ст. 56 Сімейного Кодексу України встановлено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини, примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу і може мати наслідки, встановлені законом. \~ \~ \~ \~Статтею 105 Сімейного Кодексу України визначено, що однією з підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст.110 Сімейного Кодексу України. \~ \~ \~ \~У відповідності до ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з них. Вивчивши матеріали справи, приймаючи до уваги, що подружжя з травня 2018 року проживає окремо, тобто шлюб існує формально, зважаючи на те, що позивач наполягала на розірванні шлюбу, з часу знаходження позовної заяви в суді примирення між сторонами не відбулося, розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача, а відповідач на розірвання шлюбу згоден, суд вважає, що є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, а також положенням ст. 51 Конституції України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Згідно ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 115 Сімейного Кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач [PERSON] (до шлюбу Алескерова) [PERSON] після розірвання шлюбу бажає залишити за нею прізвище, отримане після реєстрації шлюбу «Кравцова». Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір.

Outcome: approved