Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-05 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом, в якому просила суд, з урахуванням заяви про зміну та уточнення позовних вимог, встановити графік побачень з онуком без присутності матері щосуботи з 16:00 до 19:00 години після обіднього сну; на другий день після дня народження (щороку) - 10 жовтня з 10:00 до 14:00 (до обіднього сну); на другий день Нового року, а саме 02 січня з 10:00 до 14:00 години; на Різдво з 10:00-14:00 години; на Великдень з 10:00-14:00 години; на Святвечір (6 січня) з 15:00-18:00 години; у разі хвороби дитини можливість безперешкодного доступу до онука в місці його перебування, лікування. Обґрунтовані позовні вимоги тим, що 14.07.2018 року між її сином [PERSON] та відповідачем [PERSON] зареєстровано шлюб. Від їхнього спільного сімейного проживання мають сина [PERSON] , [INFO] , який є онуком позивача. Через погіршення стосунків між її сином та невісткою, вони вирішили припинити шлюбні стосунки та звернулися до суду з позовом про розірвання шлюбу, після чого спілкування з онуком стало обмеженим і залежало від настрою відповідачки. Відповідач чинить їй перешкоди у спілкуванні та вихованні рідного онука. Посилаючись на ст. 257 СК України зазначає, що не дивлячись на її право вільного спілкування з онуком, невістка - [PERSON] не дозволяє їй з ним спілкуватися без її присутності, що порушує її права, а також негативно впливає на розвиток та виховання дитини. Зазначає, що неодноразово намагалася вирішити дане питання з відповідачем, але остання відмовляється надавати їй можливість вільного спілкування та виховання дитини, як зараз так і в майбутньому. Також позивач зазначає, що працює бібліотекарем І категорії дитячого відділу Центральної публічної бібліотеки Онуфріївської селищної ради, отримує стабільну заробітну плату та має позитивну характеристику. З чоловіком мають власний будинок, ведуть порядний спосіб життя. Обставин, які б перешкоджали спілкуванню з онуком, або негативно впливали на його розвиток, немає. Вважає, що в інтересах дитини та для підтримки родинних зав`язків, спілкування з онуком повинне носити регулярний характер. Всі її спроби домовитися з відповідачкою про систематичні зустрічі з онуком не дали результату, остання уникала чітких домовленостей, що і змусило її звернутись до суду. Зазначає, що онук впізнає її і каже «баба», охоче іде на контакт, радіє зустрічам є частиною їхньої родини, а вона з чоловіком дуже його люблять. Зазначає, що вона онукові не чужа, і між ними є тісний емоційний та родинний зв`язок, вона з чоловіком, тобто дідом, багато часу проводили разом з онуком. В період шлюбу син з невісткою зупинялися погостити саме в них вдома, в цей час вона з дідом доглядала за внуком, коли відповідачка йшла у своїх справах, навіть на цілий день. Коли син з невісткою жили у м. Кременчук, позивач із чоловіком навідували сина з невісткою, допомагали у вихованні онука, цікавилися його здоров`ям, розвивали, гралися, гуляли. Вважає, що спілкування з нею та рідним дідом не зашкодить, а піде дитині на користь, сприятиме гармонійному розвитку онука та створенню навколо нього атмосфери любові. Зазначає, що має педагогічну освіту та великий досвід роботи з маленькими дітьми, працювала в д/с «Калинка» вихователем більше 6 років, зараз працює бібліотекарем дитячого відділу центральної публічної бібліотеки Онуфріївської селищної ради, де також регулярно спілкується з дітьми. Вважає, що для збереження психологічного стану онука, йому комфортніше знаходитись серед люблячих його людей - його родини, баби, діда. Зазначає про те, що в її з чоловіком будинку є всі необхідні умови для зустрічей з онуком. Вважає, що запропонований нею графік спілкування з онуком буде відповідати інтересам дитини та сприятиме його всебічному розвитку. Ухвалою судді від 10.06.2021 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою судді від 01.07.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 29.07.2021 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. 06.08.2021 року від позивача надійшла відповідь на відзив. 28.08.2021 року від відповідача надійшли додаткові пояснення у справі. 31.08.2021 року від третьої особи надано висновок про встановлення днів та годин спілкування. Ухвалою суду від 31.08.2021 року продовжено строк підготовчого провадження у справі. 10.09.2021 року від позивача надійшла заява (по суті справи) про зміну та уточнення позовних вимог. Ухвалою суду від 14.09.2021 року прийнято заяву позивача [PERSON] про зміну та уточнення позовних вимог та постановлено розглянути справу з урахуванням змін наведених у зазначеній заяві. 30.09.2021 року від відповідача надійшов відзив на заяву [PERSON] про зміну та уточнення позовних вимог. Ухвалою суду від 01.10.2021 року закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до розгляду по суті. В судовому засіданні позивач та її представник підтримали уточнені позовні вимоги з підстав, що зазначені у позовній заяві та у заяві про зміну та уточнення позовних вимог, та просили їх задовольнити. Зокрема зазначивши, що позивач потребує час для спілкування з онуком, деякі домовленості були із відповідачем, але короткочасні, на даний час 5 місяців позивач не бачить внука. Відповідач з сином розлучилися, і склалася така ситуація із онуком. Зазначила, коли відповідач і син проживали сім`єю, то вона з чоловіком їх відвідувала, гралися з онуком, тим самим давали час і їм відпочити. Позивач має досвід роботи з дітьми, відповідну освіту, з чоловіком має власний двір, у будинку є кімната для [PERSON] , всі умови для розвитку та дозвілля, позивач хоче бути корисною для онука. Після розірвання шлюбу між відповідачем та сином позивачки, вказане відобразилося на відносинах із онуком, та не змогли досягнути згоди із відповідачкою щодо тривалих, систематичних побачень із онуком, а також щодо побачень із онуком без наявності матері. Відповідач та її представник просили залишити без задоволення змінені вимоги позивача, при цьому самостійно визначити графік побачень онука [PERSON] з бабусею, шляхом їх зустрічей у присутності матері [PERSON] , один раз на місяць, у вихідний день, протягом не більше двох годин спілкування з урахуванням здоров`я та режиму дня дитини, у межах населеного пункту проживання дитини. При цьому, у запереченні відповідач зазначила, що не перешкоджає позивачу у спілкуванні та участі у вихованні онука, а бажання регулярних зустрічей з онуком виникло у позивача тальки після того, як вона звернулася до суду про розлучення з її сином та стягнення з нього аліментів на утримання сина, про що свідчать і позовні вимоги в яких відсутня вказівка не створювати перешкод у спілкуванні з онуком, є тільки вимоги про встановлення графіку зустрічей. Зважаючи на малий вік дитини, на глибоку прив`язаність сина до неї, син повністю залежить від її участі в його житті, саме тому відповідач наполягає на зустрічах з бабою за її присутності. Також заперечила запропонований позивачем графік побачень із онуком з огляду на те, що вона є молодою людиною, її життя продовжується, зазначає, що може переїхати з смт Онуфріївка у будь-який час, свята не зобов`язана проводити вдома, а дитини завжди подорожує з нею. Вважає такі вимоги позивача як бажання помститися, створити незручності, унеможливити подальше її життя. Також зазначила, що створення позивачкою конфліктних ситуацій, які кожний раз відбувалися при зустрічах з дитиною не є забезпеченням комфортних умов для перебування дитини у бабусі, та зазначила, що в першу чергу потрібно дорослим людям знайти спільну мову, оскільки саме від психологічного спокою матері та оточення залежить стан дитини і саме досягнення порозуміння між ними буде відповідати комфортним умовам сімейного середовища дитини. Також відповідач посилалася на психологічне заключення від 16.07.2021 року практикуючого психолога [PERSON] відповідно до якого у дитини виявлено високий ступінь емоційної прив`язки до матері, підвищений сан особистісної тривожності та набуту лабільність нервової системи, що свідчить про високу вірогідність нервового зриву, на що рекомендований стан спокою. Тому, зазначила, що в інтересах дитини на даний час звузити до мінімуму її побачення з іншими особами, зокрема із бабусею, з якою у дитини немає психоемоційного зв`язку, а зустрічі проводити в присутності матері, у зв`язку з такою прив`язаністю до неї. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлено належним чином, у поданих до суду заява просили розгляд справи здійснювати без представника служби у справах дітей Онуфріївської селищної ради та зазначили, що висновок органу опіки та піклування селищної ради від 19.08.2021 року №01-06/67/1 щодо встановлення днів та годин спілкування підтримують у повному обсязі. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надала наступні показання, а саме, що відповідач зверталася до неї на прийом за допомогою, дитина досить схвильована, а мати дитини потребує підтримки у зв`язку із розлученням. Дитина відчуває зміни, має високий рівень чутливості, прив`язана до матері. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надала наступні показання, а саме, що позивачка бачилася з онуком у присутності матері, сама свідок також не так часто бачиться із внуком, 1-2 рази в тиждень ввечері на пів години і все. Два рази залишалася з онуком у період часу з 08:00 год. до 11:00 год., але він постійно кликав маму, і свідок змушена була викликати матір. Свідкові невідомо про перешкоди позивачу у спілкуванні з онуком. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надала наступні показання, а саме, що більше 25 років знає позивача та її сім`ю, часто буває у них в будинку, позивачка користується авторитетом в селищі та на роботі. Вони були дуже щасливі, що в них є онук, позивач допомагала відповідачу, у вихідні дні їздили в м. Кременчук та забирали до себе додому внука. У них в будинку є все для дитини, на подвір`ї є дитячий майданчик, позивач з чоловіком багато уваги приділяли онукові, у розвитку його світогляду, вони дуже люблять свого внука, дитину залишали на позивача, при цьому дитини була спокійна, врівноважена. Позивач має контакт з дитиною. Свідок не бачила внука в будинку позивача орієнтовно 1-1,5 міс, і їй відомо, що до цього питання відповідач не дуже гарно ставиться. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надав наступні показання, а саме, що після сварки із сином невістка почала перешкоджати у спілкуванні із внуком, заблокувала телефон його та дружини, відповідно він з позивачем не можуть домовитися про зустріч. Приводили дитину на короткий час, а позивач хоче спілкуватися з внуком без перешкод, та на тривалий час, хоче допомагати, приймати участь у вихованні та мати нормальні стосунки. Онук впізнає позивача, йде до неї, біжить. Для візитів внука у позивача є всі умови. Проте відповідач не дає дитину для періодичних побачень, до неї нереально додзвонитися. Заслухавши в судовому засіданні сторін та їх представників, показання свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, врахувавши, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить наступного висновку. У відповідності зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, у межах заявлених позовних вимог на підставі доказів, наданих сторонами. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Частинами першою, другою статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Відповідно до частини першої статті 18, частини першої статті 27 Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Згідно із частинами восьмою, дев`ятою та десятою статті 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Положеннями ст. 257 СК України визначено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до ст. 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. За правилами ч.1, ч.2 ст. 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Питання справедливої рівноваги між інтересами батьків та інтересами дитини неодноразово аналізувалося Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ), практика якого відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» і частини четвертої статті 10 ЦПК України застосовується судом як джерело права. У рішенні ЄСПЛ у справі «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (§ 54) і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення ЄСПЛ у справі «Johansen v. Norway» від 07 серпня 1996 року, § 78). Отже, положення про рівність прав та обов`язків батьків у вихованні дитини не може тлумачитися на шкоду інтересам дитини. Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод поширюються, у тому числі, і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, §108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ у справі «Bogonosovy v. Russia» від 05 березня 2019 року, § 82). Судом встановлено, що позивач [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого відділом реєстрації АГСу Онуфріївської районної ради народних депутатів 27.02.1995 року (а.с.144). Із копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Онуфріївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області 30.10.2018 року (а.с.6) судом встановлено, що [PERSON] народився [INFO] , батьками є батько [PERSON] , [PERSON] . Із копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] виданого Онуфріївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області 14.07.2018 року (а.с.7) судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрували шлюб 14.07.2018 року, актовий запис №19 від 14.07.2018 року. Із копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.12.2004 року, зареєстрованого в реєстрі за №2912, виданого державним нотаріусом Онуфріївської державної нотаріальної контори Оніщенко А.А. (а.с.8), судом встановлено, що спадкоємцем майна гр. [PERSON] є його син [PERSON] , спадкове майно, на яке видано свідоцтво складається з жилого будинку з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] . Із характеристики виданої директором Центральної публічної бібліотеки вих. №22 від 28.05.2021 року на [PERSON] (а.с.10) судом встановлено, що остання за місцем роботи характеризується позитивно як здібний, трудолюбивий, дисциплінований працівник. Із довідки №44 від 09.07.2021 року виданої директором ЗДО «Калинка» (а.с.55), судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , дійсно виховуєься у вказаному закладі з 18.05.2021 року по даний час. Вихованням дитини займається мати [PERSON] , яка вчасно приводить і забирає дитину з садочка, конфліктних ситуацій не виникало, активно спілкується з вихователем групи, прислухається до порад щодо виховання дитини, дитина завжди доглянута і охайна. Із довідки-характеристики виданої Онуфріївською селищною радою за №658 від 09.07.2021 на [PERSON] , [INFO] (а.с.56), судом встановлено, що остання за місцем реєстрації та проживання характеризується позитивно, з повагою ставиться до людей. Активно приймає участь в громадській роботі та житті селища. Виховує неповнолітнього сина, який знаходиться на її утриманні. Працює в Онуфріївській ЗШ на посаді інженера-електроніка, до виконання службових обов`язків відноситься добросовісно. Із довідки характеристики інженера-електроніка ЗЗСО «Онуфріївської загальноосвітньої школи І-ІІІ супенів» Онуфріївської селищної ради Кіровоградської області [PERSON] , виданої директором школи Рощенко С. (а.с.57), судом встановлено, що [PERSON] працює в зазначеному закладі з 2021 року інженером-електроніком та характеризується виключно позитивно. Із довідки лікаря-невролога від 17.07.2021 року (а.с.60), судом встановлено, що останнім оглянуто [PERSON] , 2.5 роки, та визначено діагноз - легка затримка мовного розвитку, астено - невротичний синдром. Призначене лікування. Із психологічного заключення практикуючого психолога [PERSON] від 16.07.2021 року (а.с.62), судом встановлено, що [PERSON] звернулася з проханням про проведення психологічного обстеження соціально-емоційної сфери сина [PERSON] , [INFO] . За загальним висновком практикуючого психолога у дитини, згідно клінічних досліджень, було виявлено високий ступінь емоційної прив`язки до матері, підвищений стан особистісної тривожності та набуту лабільність нервової системи, що свідчить про високу вірогідність нервового зриву. Рекомендований стан спокою. Із копії трудової книжки [NUMBER] від 01.08.1991 року виданої на ім`я [PERSON] , [INFO] , (а.с.85-87) судом встановлено, що з 01.08.1991 року остання прийнята на посаду вихователя Онуфріївського садочка. З 01.08.1997 року переведено на посаду помічника вихователя в ДЗ «Калинка». 11.01.2000 року звільнена з посади помічника вихователя у зв`язку із зменшенням кількості груп в дитячому садку. 06.06.2000 року призначена на посаду заступника директора ЦБС по роботі з дітьми тимчасово. 24.10.2001 року призначена по переводу з посади заступника директора по роботі з дітьми на посаду провідного бібліотекаря районної бібліотеки для дітей. 01.01. 2004 року бібліотекар І категорії районної бібліотеки для дітей. 30.12.2011 року звільнена з посади в порядку переводу в Онуфріївську районну бібліотеку. 03.01.2012 року прийнята на посаду бібліотекаря 1 категорії дитячого відділу. Із диплому серії [NUMBER] виданого на ім`я [PERSON] (а.с.88), судом встановлено, що остання в 1991 році закінчила повний курс Олександрійського педагогічного училища ім. В.О. Сухомлинського по спеціальності виховання в дошкільних закладах. Із висновку про встановлення днів та годин спілкування Онуфріївської селищної ради від 19.08.2021 року №01-06/67/1 (а.с.95) судом встановлено, що розглянувши заяву громадянки [PERSON] , 1972 року народження, про встановлення днів та годин спілкування з онуком [PERSON] , [INFO] , вивчивши матеріали додані до заяви та заслухавши думку обох сторін, взявши до уваги протокол засідання комісії з питань захисту прав дітей від 12.08.2021 року №5,

Outcome: partial