Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-06 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку, площею 0, 1000 га для ведення садівництва, що розташована на території Бохоницької сільської ради Вінницького району Вінницької області, кадастровий номер: 0520680500:01:008:0360. Позивач зазначає, що вона є єдиною спадкоємицею після смерті матері, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Вказує, що про те, що її мати померла, позивач дізналась лише навесні 2021 року, оскільки її батьки розлучились в 1986 році. Після розлучення вона залишилась з мамою, а через деякий час її забрав дідусь по батьковій лінії до себе у місто Хмельницький, згодом вона переїхала до батька в м. Житомир. Єдиний раз після 1990 року вона спілкувалась з матір`ю лише в 2000 році. На весні 2021 року їй зателефонував чоловік на ім`я [PERSON] , який представився сином знайомого її мами та повідомив позивачці про смерть її матері. З метою оформлення своїх спадкових прав позивач звернулася до нотаріуса, однак їй було відмовлено у зв`язку з пропущенням встановленого законом строку для прийняття спадщини. Позивач не мала змоги спілкуватися з матір`ю, у неї було відсутнє свідоцтво про смерть матері, тому у встановлений законом для прийняття спадщини 6 місячний строк вона не мала можливості звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою. Таким чином, враховуючи викладене, позивач вважає причини пропуску строку на прийняття спадщини поважними, у зв`язку з чим звернулася до суду з даним позовом та просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили. \~ \~ \~ \~Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 07.07.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження (а.с. 20). Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 31.08.2021 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті (а.с. 28). В судове засідання з розгляду справи по суті учасники справи не з`явились, однак попередньо подали до суду письмові заяви про розгляд справи без їхньої участі. Позивач [PERSON] надала суду заяву, згідно якої просила розглянути справу у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити. Представник відповідача Агрономічної сільської ради Паничук Б.М. в судове засідання не з`явився, однак подав до суду відзив на позовну заяву, згідно якого просив розгляд справи проводити без участі представника Агрономічної сільської ради, також зазначив, що сільська рада не заперечує відносно визначення додаткового строку для прийняття спадщини [PERSON] . Частиною 3\~ст. 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи. [INFO] \~померла [PERSON] в с. Бохоники Вінницького району Вінницької області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого виконкомом Бохоницької сільської ради Вінницького району Вінницької області (а.с. 5). Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, до складу якого увійшла земельна ділянка, площею 0,1000 га, кадастровий номер: 0520680500:01:008:0360, для ведення садівництва, що розташована на території Бохоницької сільської ради Вінницького району Вінницької області, яка належала спадкодавиці [PERSON] згідно державного акту на право власності на земельну ділянку від 28.10.2008 (а.с. 8). Відповідно до копії довідки № 135 від 02.04.2021, виданої виконавчим комітетом Агрономічної сільської ради Вінницького району Вінницької області, [PERSON] дійсно з 07.04.2005 по день смерті [INFO] була зареєстрована та проживала за адресою [ADDRESS] (а.с. 9). Позивач по справі [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] , виданого 24.08.1984 та копією свідоцтва про шлюб, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції 01.08.2005, згідно якого [PERSON] після реєстрації шлюбу з [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 6, 7). Згідно з\~копією витягу\~зі Спадкового\~реєстру (заповіти/спадкові\~договори)\~від 19.04.2021,\~інформація про\~заповіти/спадкові\~договори після\~смерті [PERSON] у Спадковому реєстрі відсутня (а.с. 10). Згідно з\~копією витягу\~зі Спадкового\~реєстру (спадкові\~справи та\~видані на\~їх підставі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину)\~від 19.04.2021,\~інформація про\~спадкові справи\~та видані\~на їх\~підставі свідоцтва\~про право\~на спадщину\~після смерті\~ [PERSON] ,яка померла [INFO] , у Спадковому реєстрі відсутня (а.с. 11). Позивач [PERSON] зверталася до приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Вінницької області Нідзельської І.Є., проте нотаріусом було відмовлено їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку, площею 0, 1000 га, кадастровий номер: 0520680500:01:008:0360, для ведення садівництва, що розташована на території Бохоницької сільської ради Вінницького району Вінницької області, яка належала спадкодавиці [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з пропущенням встановленого законом строку для прийняття спадщини, про що свідчить копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.04.2021 (а.с. 4). Відповідно до копії паспорта громадянина України позивача [PERSON] , вона зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 13). Згідно з письмовими поясненнями [PERSON] , який проживає за адресою [ADDRESS] , останній вказав, що [INFO] померла знайома його батька [PERSON] , [PERSON] . За час що батько спілкувався з [PERSON] вони дізнались, що в свій час остання була одружена з військовим льотчиком, у якого дуже рідкісне по-батькові, і що в неї є від нього дочка, та що вона уникала спілкування з своєю дочкою. На початку 2021 року, коли його батько [PERSON] збирав речі, які залишились після смерті [PERSON] в будинку де вона проживала, виявився державний акт на землю та фотографії. Тоді він вирішив спробувати розшукати дочку померлої. Пошук зайняв багато часу, оскільки йому відомо було лише прізвище чоловіка [PERSON] та те що у нього рідкісне по-батькові, але яке саме не знав. В інтернеті він віднайшов дані [PERSON] з рідкісним по-батькові « [PERSON] », з міста Житомир. Зв`язатись з ним не вийшло, так як не було ніякої контактної інформації, але ім`я [PERSON] , як батька, значилось в декларації (вільно доступна в мережі інтернет) [PERSON] , з яким йому вдалось зв`язатись. Під час спілкування з`ясувалось, що [PERSON] це його батько, а також що в нього є зведена сестра, дочка батька від першого шлюбу - [PERSON] , дівоче прізвище « [PERSON] ». Таким чином йому вдалось знайти дочку померлої та повідомити її про смерть матері. Оцінивши докази в їх сукупності, суд керується наступними нормами. Відповідно до\~ст.\~13\~ЦПК України,\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1\~ст. 4 ЦПК України,\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦПК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Верховний Суд\~у постанові\~від 26.06.2019\~(справа\~№ 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений також Верховним Судом України у постанові від 13.03.2020 № 314/2550/17. Таким чином, зазначені позивачем обставини, які знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, а саме про її необізнаність про сметь матері через віддалене місце проживання та тривалу відсутність спілкування, а тому з об`єктивних причин позивач не могла звернутися з заявою про прийняття спадщини в установлений законом строк, суд вважає їх поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, а право позивача на спадщину є доведеним, а також враховуючи відсутність спадкоємців, які прийняли спадщину, та відповідно їх письмової згоди на подання заяви про прийняття спадщини нотаріусу, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили. Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. На підставі викладеного та

Outcome: approved