Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-02 00:00:00

Позивач звернулась з позовом до відповідача у якому просила зобов'язати КП «Індустріальне» Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації здійснити ремонтні роботи з усунення течії з каналізаційних стоків в районі туалету квартири [ADDRESS]. Стягнути з КП «Індустріальне» Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації на користь [PERSON] компенсацію заподіяної моральної шкоди від незаконних, протиправних дій в сумі 2000,00 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що вона проживає у [ADDRESS]. Відповідач відповідає та здійснює виконання сантехнічних робіт, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж забезпечення схоронності житлового (нежитлового) фонду і належне його використання, надання послуг по ліквідації аварії в житлово-комунальній сфері та інше. Зазначила, що у період з 2012 року по даний час у її квартирі в районі туалету постійно виникає течія з каналізаційних стоків. За обслуговування та здійснення ремонту відповідає КП «Індустріальне» Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, яке належним чином не реагує на звернення позивача щодо затоплення її квартири, у зв'язку з чим позивач вважає, що відповідач має усунути вказані порушення. Крім того, позивачу внаслідок протиправних дій відповідача було завдано моральної шкоди, яку вона оцінює в сумі 2000,00 грн. На підставі вищевикладеного просила позов задовольнити. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала посилаючись на те, що комісією при огляді квартири позивача було встановлено, що причиною залиття є відсутність у санвузлі квартири [ADDRESS] зливного бачка, а замість нього прикріплена метало-пластикова труба, яка ущільнена монтажною піною. Також негативно сприяє самостійне перепланування, оскільки було з'єднано ванну і туалетну кімнату в одну, шляхом зруйнування стіни. Таким чином, залиття сталось саме з вини позивача, і вона як власниця квартири зобов'язана їх усунути, оскільки на попередження КП «Індустріальне» щодо відновлення сантехнічного обладнання та встановлення зливного бачка до унітазу у її квартирі, [PERSON] не реагує. У зв'язку з тим, що з боку відповідача відсутні будь-які порушення щодо утримання будинку та з надання санітарно-технічного обслуговування, представник позивача просила у задоволенні позову відмовити. Вислухавши думку позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову, виходячи з наступного. Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. Як пояснила в судовому засіданні позивач, з 2012 року по даний час в її квартирі [ADDRESS] в районі туалету постійно виникає течія з каналізаційних стоків. Особою, яка повинна відповідати за нагляд за системою каналізаційних стоків є КП «Індустріальне» Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, яке в свою чергу не здійснює належний контроль та обслуговування стану каналізаційних мереж квартири всього будинку. Зазначила, що вона зверталась до відповідача з вимогою усунути вказані порушення у її квартирі, проте вони були залишені без уваги. Позивач просила зобов'язати КП «Індустріальне» Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації здійснити ремонтні роботи з усунення течії з каналізаційних стоків в районі туалету, на що слід зазначити наступне. Встановлено, що відповідно до даних акту про залиття від 22.08.2012 року, складеного комісією КП «Індустріальне», у квартирі [ADDRESS] сталося залиття. Комісією виявлено відсутність у санвузлі квартири [ADDRESS] зливного бачка, замість якого прикріплена метало пластикова труба, обмотана прозорою клейкою стрічкою. 16.10.2012 року КП «Індустріальне» було надано письмове попередження [PERSON], що проживає у [ADDRESS], в якому вказано, що їй необхідно терміново відновити сантехнічне обладнання та встановити зливний бачок до унітазу в даній квартирі. Також, було роз'яснено її права та обов'язки згідно постанови №45 «Правил користування приміщення житлових будинків» від 24.01.2006 року. Дане попередження позивач [PERSON] залишила без уваги і 17.10.2012 року [PERSON], що проживає за адресою: [ADDRESS] було подано заяву до КП «Індустріальне», в якій зазначено, що мешканка квартири [ADDRESS] за останні 3 місяці затопила його три рази. Відповідно до акту обстеження каналізаційних мереж у квартирі позивача [ADDRESS] від 24.10.2012 року, комісією КП «Індустріальне» встановлено, що сантехнічне обладнання, а саме каналізаційні мережі знаходяться в задовільному стані, витіків води не виявлено. В квартирі позивача, в санвузлі відсутній зливний бачок, замість якого встановлена металопластикова труба, яка ущільнена монтажною піною, також між ванною та туалетом демонтовано перегородку. Відповідно до даних акту про залиття від 12.11.2012 року, складеного комісією КП «Індустріальне», у квартирі [ADDRESS] сталося залиття. Комісією виявлено відсутність у санвузлі квартири [ADDRESS] зливного бачка, замість якого прикріплена метало пластикова труба, обмотана прозорою клейкою стрічкою. Вказані обставини встановлені також рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 29.01.2014 року у справі за позовом КП «Індустріальне» Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації до [PERSON], третя особи: Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу КМР (КМДА), [PERSON], [PERSON] про спонукання вчинити дії. Відповідно до ч. 3 ст. 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Згідно з вимогами статті 214 ЦПК під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказана стаття регулює загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов'язань. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. В чому саме полягає вина відповідача в залитті квартири позивача, остання в судовому засіданні не довела, обмежившись лише посиланнями на обов'язок відповідача проводити профілактичне обслуговування систем водопроводу та каналізації та огляд санітарно-технічного устаткування. Однак, суд не погоджується з такими твердженнями позивача, з огляду на наступне. Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, власники квартир, наймачі та орендарі зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Відповідно до п. 6 цих Правил, власники житлових будинків зобов'язані: здійснювати своєчасне проведення їх ремонту; забезпечувати технічне обслуговування конструктивних елементів і технічного обладнання, санітарне обслуговування допоміжних приміщень і прибудинкової території; виконувати умови договірних відносин з підприємствами по обслуговуванню житла. Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок /квартиру/, зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Ст.177 ЖК України встановлено, що громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання Такий же обов'язок на власників квартир, наймачів та орендарів квартир покладено і п.п.18 та 35 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, згідно з якими останні зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При наявності несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. З актів відповідача, висновки яких не спростовані позивачем, залиття квартири позивача відбулося в зв'язку з порушенням нею користування каналізаційним стояком, відсутність зливного бачка, замість якого встановлена металопластикова труба, яка ущільнена монтажною піною, а також у зв'язку з тим, що між ванною та туалетом було демонтовано перегородку. В чому полягає вина відповідача в залитті квартири, виходячи зі змісту актів, не спростованих позивачем, остання суду пояснити не зуміла. Згідно ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього кодексу. Згідно ч.4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивач зазнала збитків у зв'язку із неналежним ставленням до збереження власного майна, а не внаслідок протиправних дій зі сторони відповідача, у зв'язку з чим у задоволенні вимог позивача про зобов'язання КП «Індустріальне» Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації здійснити ремонтні роботи з усунення течі з каналізаційних стоків в районі туалету квартири [ADDRESS] слід відмовити. Позивач також просила стягнути моральну шкоду в сумі 2000,00 грн., на що слід зазначити наступне. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Ст. 23 ЦК України, встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права, яка полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншими ушкодженнями здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. П.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження громадського життя, настанні негативних наслідків. Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується особою, яка заподіяла шкоду, якщо вона не доведе, що моральна шкода заподіяна не з її вини. Розмір відшкодування визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, фізичних чи моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків. У зв'язку з тим, що суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог щодо зобов'язання відповідача здійснити дії з усунення течі з каналізаційних стоків, не вбачається підстав і для задоволення позову в частині відшкодування моральної шкоди, оскільки позивач не надала суду доказів, які підтверджують факт заподіяння КП «Індустріальне» моральних страждань або втрат немайнового характеру. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed