Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-05 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить змінити прізвище дитини [PERSON], [INFO] народження, з «[PERSON]» на «[PERSON]», шляхом внесення змін в актовий запис про народження №231 від 16.02.2011року, зроблений Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції. Свої вимоги [PERSON] мотивує тим, що 16.04.2010року вона та [PERSON] уклали між собою шлюб, та після реєстрації шлюбу вона залишила дошлюбне прізвище «[PERSON]». 06.02.2013року шлюб між нею та [PERSON] на підставі рішення Московського районного суду м.Харкова було розірвано. Після розірвання шлюбу їх дочка [PERSON] проживає з нею та знаходиться на її утриманні. Відповідач свої зобов'язання по сплаті аліментів та додаткових витрат на утримання дитини не виконував з часу розірвання шлюбу, в зв'язку з чим нею було подано позовну заяву до [PERSON] про стягнення аліментів, рішення по справі ще не ухвалено. Також відповідач протягом 6 років не виконує своїх батьківських обов'язків по відношенню до дитини, нехтує ними, не приймає ніякої участі у вирішенні важливих питань, пов'язаних з вихованням дитини, жодним чином не піклується про стан здоров'я дитини, не забезпечує дитині належні умови для здорового зростання, а також духовного і фізичного розвитку, та своїм негативним ставленням, негативно впливає на дитину. Дитина проживає разом з нею, однак має прізвище «[PERSON]», та наявність різних прізвищ матері та дитини призводить до непорозумінь і труднощів у спілкуванні з людьми, і викликає у дитини відчуття «неповноцінності», і ця обставина негативно впливає на емоційний стан дитини. В якості рекомендацій лікар невролог, радить уникати психотравмуючих ситуацій, а саме змінити прізвище дитини з «[PERSON]» на прізвище матері «[PERSON]». З метою захисту інтересів дитини вона бажає змінити прізвище доньки з «[PERSON]» на «[PERSON]». З метою досудового врегулювання спору щодо зміни прізвища вона звернулася до відповідача з листом, в якому прохала надати згоду на зміну прізвища дитині, але відповідач своєї згоди не надав, у зв'язку з чим вона змушена звернутися до суду. Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 14.06.2018року було прийнято до розгляду та відкрито провадження за позовною заявою. Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 18.09.2018року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач - [PERSON] та її представники [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили позов задовольнити з підстав, викладених вище. Відповідач - [PERSON] та його представник [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечували, та просили у його задоволенні відмовити. [PERSON] зазначив, що відповідач не ухається від виконання своїх обов'язків щодо дитини, всіляко намагається допомогти дитині. Вказує, що позивач відмовляється брати у нього кошти на утримання доньки, а також перешкоджає у спілкуванні з донькою. Представник третьої особи Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради - Федоровська О.С. в судовому засіданні просила прийняти рішення по справі в інтересах дитини. Малолітня [PERSON] в судовому засіданні на прохання назвати своє прізвище відповіла «[PERSON]», повідомила, що батька вона не знає та з ним не спілкується. Їй подобається прізвище матері «[PERSON]» та вона бажає мати прізвище «[PERSON]». Крім того зазначила, що через те, що у неї прізвище «[PERSON]» діти в школі її дражнять. Суд, заслухавши сторони, представників позивача, представника відповідача, представника третьої особи, малолітню дитину [PERSON], дослідивши матеріали справи, встановивши відповідні обставини і визначивши відповідні до них правовідносини, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що сторони з 16.04.2010року перебували у зареєстрованому шлюбі, який рішенням Московського районного суду м.Харкова від 12.02.2013року було розірвано /а.с.14/. Відповідно до копії свідоцтва про народження, [PERSON] народилася [INFO] року, її батьками вказано: батько - [PERSON], мати - [PERSON] /а.с.12/. Відповідно до копії довідки КП «Жилкомсервіс» з місця проживання про склад сім'ї та прописку №799 від 13.04.2018року, [PERSON] разом з дочкою [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] /а.с.20/. 18.04.2018року [PERSON] звернулася до відповідача [PERSON] з листом, в якому прохала надати згоду на зміну прізвища дитині /а.с.21-24/. Відповідно до висновку ДУ «Інститут охорони здоров'я дітей та підлітків Національної академії медичних наук Україні» від 21.01.2019року, [PERSON] встановлено діагноз: астено-невротичний синдром /а.с.98/. З повідомлення ТОВ «НЕБОЗВІД», адресованого адвокату Івановій О.І. вбачається, що [PERSON] звернулася за консультацією до психолога в медичний центр «Евіва», [PERSON], для проведення психологічного огляду дитини [PERSON] Метою дослідження було вивчення сімейних відносин, психоемоційного відношення дитини до батьків та іншим членам родини, а також відношення дитини до прізвища, яке вона носить. 11.05.2018року, 18.05.2018року та 01.06.2018року проведено психологічне обстеження дитини. В результаті дослідження виявлено наступне: [PERSON] - товариська, емоційна, легко збудлива дитина. На контакт йде охоче, відповідає на питання та виконує завдання психолога. На малюнку родини, дівчинка папу не малює. Своєю родиною вважає маму, бабусю, дідуся з боку матері, з якими вона проводить багато часу. У розмові при переліку членів родини батька та його родичів не згадує, хоча про інших членів сім'ї [PERSON] говорить з великим бажанням. Її розповіді носять позитивну емоційну окрасу, зазначає, що її всі в сім'ї люблять та турбуються про неї. Дівчинці були задані питання про її життя: «З ким граєш?», «Хто дарує тобі подарунки?», «З ким ходиш гуляти?», «З ким відпочиваєш?», «Хто про тебе турбується?», «З ким робиш уроки?», «Хто тебе виховує?». Ні на одне з цих питань [PERSON] не назвала батька. Головними людьми в її житті є мама, дідусь, бабуся, яким вона довіряє, та які турбуються про неї. На питання, які стосувалися батька, [PERSON] відповідає неохоче, емоційний фон настрою знижується. Дівчинка каже, що батька бачила один раз, він про неї не торбується, не приїжджає до неї, подарунки не дарує. Малюнок сім'ї [PERSON] попрохала підписати [PERSON]. «Чому [PERSON]?», дівчинка засмутилася та відповіла, що її найбільше бажання, щоб у неї, як і у всіх в сім'ї, було так ж прізвище «[PERSON]». З розмови з дитиною з'ясувалось, що наявність різних прізвищ у мами та дитини викликає почуття самотності, нерозуміння, протест, чому у всіх членів одне прізвище, а у неї інше. Також прізвище [PERSON] нагадує їй про батька, який з нею не спілкується, з яким вони чужі люди. Та цей факт негативно впливає на емоційне становище дитини. На консультацію до психолога [PERSON] звернулася за направленням лікаря невролога для корекції психічного стану дитини. Враховуючи стан здоров'я дитини (висновок невролога, гасроентеролога), додаткові емоційні навантаження протипоказані дитині, у зв'язку з чим вважає, що було б доцільно врахувати бажання дитини та дати їй можливість носити прізвище «[PERSON]», що послужить умовою для сприятливого емоційного стану [PERSON] та її психологічного здоров'я /а.с.55-56/. Як вбачається з психологічного висновку Центру психології та логопедії «Старт» від 04.02.2019року, було проведено психологічне дослідження дитини, [PERSON] Згідно отриманих у результаті діагностики даних психологом зроблено наступні висновки. Інтелектуальний розвиток дитини відповідає віковій нормі. Ознак порушень у психічному розвитку дитини не виявлено. Рівень розвитку та особливості емоційно-вольової сфери дитини відповідають віковій нормі. Психоемоційний стан дитини нестабільний. Спостерігається схильність до підвищення рівня тривожності. Психологічні прояви поведінки у дискомфортних ситуаціях мають ознаками психотравмуючих переживань, що можуть знижувати рівень адаптованості дитини. За даними дослідження перебування [PERSON] під прізвищем [PERSON] сприймається дитиною негативно, не відповідає її уявленню про себе та супроводжується почуттям суттєвого емоційного дискомфорту. [PERSON] ставиться до батька з неприязню, відчуття емоційної близькості відсутнє присутні ознаки емоційного відчуження. Батько не ідентифікується для неї зі значною постаттю, відсутнє вираження потреби у взаємодії. Означене переживання не має /а.с.90-96/. Частиною 1 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 р. (ратифікована Україною 27 лютого 1991 р., дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 р.) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. У Принципі 6 Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН та ратифікованою Україною 27 січня 1991 року, що є основним документом, який визначає правові стандарти у сфері захисту прав дітей, зазначено, що дитина для повного та гармонійного розвитку її особистості потребує любові та розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою та відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку у атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості. Відповідно до ст. 145 СК України прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Спір між батьками щодо прізвища дитини можуть вирішуватися органом опіки та піклування або судом. За правилами ч. ч. 3, 5 ст. 148 СК України, у разі зміни прізвища одного із батьків, прізвище дитини може бути змінено за згодою обох батьків та за згодою дитини, яка досягла семи років. У разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними, щодо такої зміни може також вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов'язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміна прізвища інтересам дитини. З встановлених по справі обставин вбачається, що між сторонами по справі виник спір стосовно зміни прізвища дитини. Суд, враховуючи вище викладене, проходить до висновку, що ідентичність прізвищ матері та дитини, які живуть спільно, створюють відчуття цілісності родини, а різні прізвища у матері та дитини, можуть негативно впливати на формування дитячого бачення сім'ї. В той же час, зміна прізвища дитини з батькового на материне жодним чином не може свідчити про пріоритети одного відносного іншого. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх достовірними, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки достовірно встановлено, що дитина дійсно бажає змінити прізвище, така зміна прізвища малолітній дитині відповідає її інтересам. Також суд вважає що зміна прізвища дитини не є підставою, яка робить неможливим спілкування відповідача з дитиною, його участь у її вихованні та утриманні, та не позбавляє його жодних батьківських прав по відношенню до дитини. На підставі викладеного та

Outcome: approved