Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-24 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом до відповідача. В обґрунтування позову вказує, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Дана квартира розташована на дев`ятому поверсі дев`ятиповерхового будинку і належить на підставі свідоцтва про право власності на житло. 01.08.2018 року трапилося залиття квартири через протікання покрівлі під час опадів , що підтверджується актом про залиття квартири, виданого ЖЕД -509, якому підпорядкований будинок. В результаті залиття квартирі в коридорі площею 9,2 кв.м. були залиті стіни, стеля, підлога. Шпалери на стелі в коридорі зруйновані, пошкоджений паркет, так як після залиття з під паркету здіймалися фонтани води, крім того на стінах утворився грибок. Також у великій кімнаті відстали від стелі шпалери в деяких місцях . До залиття квартира була в ідеальному стані. На всі неодноразові звернення до відповідача щодо протікання покрівлі ніхто не реагував, так як вода затікала постійно під час таяння снігу та дощів в зимові та весняні місяці. У червні 2018 року, після складання акту про залиття, що трапилося внаслідок протікання покрівлі під час опадів, працівниками центральної ремонтно-будівельної дільниці комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м.Києва» було виконано поточний ремонт покрівлі над під`їздом за кошти, які надходять від сплати мешканців за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій по складовій тарифу « Поточний ремонт» і був складений акт про виконання роботи по поточному ремонту покрівлі над першим під`їздом будинку. Зазначає, що її чоловік був на даху разом з головним інженером, інженером, покрівельником, які підписали цей акт, і бачив, що в двох місцях покрівлі було накладено тільки смолу, яка зимою під час морозів та відлиг потріскається і знову почнеться теж саме, вода почне бігти по стінах. Жодного сантиметру руберойду не було покладено на дірки, з яких текла вода у квартиру. Згідно висновку ТОВ «АЕЛЄКОН» вартість ремонтних робіт по відновленню стану квартири становить 14237 грн. Крім того, зазначає, що довелося понести додаткові матеріальні витрати, сплативши за незалежну оцінку ринкової вартості матеріальних збитків, які виникли внаслідок залиття квартири в сумі 2610 грн., комісію банку 26 грн., а також за мікологічну експертизу сплативши 1000 грн. та комісію банком 25 грн. Також зазначає, що крім матеріальної шкоди також була завдана і моральна шкода, яка виразилась у душевних стражданнях та негативних емоціях і переживаннях з приводу пошкодження майна, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Із-за залиття квартири, яке сталося з вини відповідача, перенесла стрес, піднявся тиск, почалися сильні головні болі , так як в квартирі з`явився грибок від вогкості і вимушена цим дихати. Просить суд стягнути з відповідача на свою користь на відшкодування матеріальної шкоди 17898 грн. та 10 000 грн. моральної шкоди. Ухвалою від 29.01.2020 року по справі відкрито спрощене провадження з викликом сторін. 06.04.2020 року від відповідача надійшов відзив на позов. В своєму відзиві відповідач зазначає, що відповідно до п.1 розпорядження Оболонської районної у м.Києві державної адміністрації № 41 від 31.01.2015 року «Про деякі питання комунального майна територіальної громади міста Києва, що віднесено до сфери управління Оболонської районної у м.Києві державної адміністрації» та додатку № 4 до даного розпорядження житловий будинок [ADDRESS] було закріплено на праві господарського відання без права розпорядження з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району міста Києва». Даний будинок перебуває на обслуговуванні ОД-502. 01.03.2018 року сталося залиття квартири [ADDRESS] . Квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності позивачу та [PERSON] в рівних долях. 15.03.2018 року комісією ЖЕД - 509 (зараз ОД-502) було складено Акт № 32 про залиття, що трапилося внаслідок протікання покрівлі під час опадів. Внаслідок залиття пошкоджено оздоблення коридору в квартирі [NUMBER] . Причиною залиття є протікання покрівлі над квартирою [NUMBER] під час опадів. 11.06.2018 комісією ЖЕД 509 (зараз ОД-502) складено Акт № 85 яким встановлено, що станом на момент складання акту , проведені роботи по поточному ремонту покрівлі над 1-им під`їздом житлового будинку [ADDRESS] . 21.11.2019 позивач звернулася до ТОВ «Аелєкон» з метою проведення незалежної оцінки майна про що був складений договір № 00273/19. В цей же день було проведено огляд пошкодженого нерухомого майна, про що складено акт огляду, яким рекомендовано провести мікологічну експертизу. 22.11.2019 року позивач звернулася до ТОВ «Центральна біохімічна лабораторія» з метою проведення екологічного дослідження. 26.11.2019 року замовником послуг з організації проведення екологічного дослідження були відібрані та надані до ТОВ «Центральна біохімічна лабораторія» проби необхідні для проведення мікологічного випробування. 20.12.2019 року ТОВ «Центральна біохімічна лабораторія» надала протокол № 43919 мікологічних випробувань від 20.12.2019 року. Розмір позовних обґрунтований звітом про оцінку розміру матеріального збитку від 21.12.2019 року, договором № 00273/19 про проведення незалежної оцінки майна, рахунком-фактурою № СФ-0000345 від 22.11.2019 . Зазначають, що вищевказані факти є неоспорюваними, визнаються сторонами та підтверджуються доказами до позовної заяви. Відповідач не погоджується з позовними вимогами у зв`язку з тим, що з моменту залиття квартири [ADDRESS] , що трапилося внаслідок протікання покрівлі під час опадів, до моменту проведення оцінки розміру матеріального збитку минуло 22 місяці, тобто майже два роки. Актом № 32 від 15.03.2018 встановлено пошкодження шпалер поліпшеної якості на стінах, шпалер на стелі та паркету на підлозі і не встановлено наявність грибкової інфекції на стінах , стелі чи підлозі. Посилаються на ч.1, 2 ст.1193 ЦК України та зазначають, що груба необережність, що виражена бездіяльністю позивача протягом двох років, призвела до збільшення розміру матеріального збитку завданого залиттям. Також посилаються на те, що висновки експертів, як докази у цивільній справі, викликають сумнів щодо їх допустимості та належності, на їх погляд. Вважають, що при проведення мікологічного дослідження ТОВ «Центральна біохімічна лабораторія» вказані вимоги законодавства не дотримані. Крім того, ТОВ «Центральна біохімічна лабораторія» досліджувало проби відібрані замовником. З протоколу № 43919 мікологічних випробувань від 20.12.2019 неможливо встановити походження проб, які були об`єктом дослідження, і як наслідок, вказаний протокол не може слугувати належним доказом. Також зазначали, що звіт про оцінку розміру матеріального збитку, не відображає достовірних даних, на основі яких можливо було б встановити дійсні обставини справи. Окрім того, посилалися на те, що розмір моральної шкоди не доведено . Просили суд в задоволенні позову відмовити в повному обсязі. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала, з обставин викладених в позовній заяві та просила суд позов задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином та своєчасно, суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі відповідача. Вислухавши пояснення позивача, свідка, дослідивши письмові докази по справі, суд встановив наступне. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] ( в рівних долях) Дана квартира розташована на дев`ятому поверсі дев`ятиповерхового будинку. 01.08.2018 року трапилося залиття квартири через протікання покрівлі під час опадів, що підтверджується актом про залиття квартири, виданого ЖЕД -509 (наразі 502), якому підпорядкований будинок. В результаті залиття квартирі в коридорі площею 9,2 кв.м. були залиті стіни, стеля, підлога. Шпалери на стелі в коридорі зруйновані, пошкоджений паркет, так як після залиття з під паркету здіймалися фонтани води, крім того на стінах утворився грибок. Також у великій кімнаті відстали від стелі шпалери в деяких місцях . На всі неодноразові звернення до відповідача щодо протікання покрівлі, як пояснювала позивач, ніхто не реагував, так як вода затікала постійно під час таяння снігу та дощів в зимові та весняні місяці. 15.03.2018 року комісією ЖЕД - 509 (зараз ОД-502) було складено Акт № 32 про залиття, що трапилося внаслідок протікання покрівлі під час опадів. Внаслідок залиття пошкоджено оздоблення коридору в квартирі [NUMBER] . Причиною залиття є протікання покрівлі над квартирою [NUMBER] під час опадів. 11.06.2018 комісією ЖЕД 509 (зараз ОД-502) складено Акт № 85 яким встановлено, що станом на момент складання акту , проведені роботи по поточному ремонту покрівлі над 1-им під`їздом житлового будинку [ADDRESS]. 21.11.2019 позивач звернулася до ТОВ «Аелєкон» з метою проведення незалежної оцінки майна про що був складений договір № 00273/19. В цей же день було проведено огляд пошкодженого нерухомого майна, про що складено акт огляду, яким рекомендовано провести мікологічну експертизу. 22.11.2019 року позивач звернулася до ТОВ «Центральна біохімічна лабораторія» з метою проведення екологічного дослідження. 26.11.2019 року замовником послуг з організації проведення екологічного дослідження були відібрані та надані до ТОВ «Центральна біохімічна лабораторія» проби необхідні для проведення мікологічного випробування. 20.12.2019 року ТОВ «Центральна біохімічна лабораторія» надала протокол № 43919 мікологічних випробувань від 20.12.2019 року. Як убачається з даного протоколу виявлені гриби є активними деструкторами матеріалів, а також можуть викликати алергічні реакції у людей, ураження шкіри, волосся, отруєння мітотоксинами. В пробах переважають гриби, що мають дрібні спори, які легко можуть розноситись по приміщенню з повітряними потоками, рекомендується провести антисептичну обробку приміщення. Крім того, існує група захворювань, які називаються мітотоксизами, вони обумовлені потраплянням в організм мікотоксинів, що утворюються в процесі життєдіяльності рядку мікроскопічних цвілевих грибів. Серед них найбільш поширені й небезпечні для здоров`я людини афлатоксини, охратоксини, цитринін, цитреовіридин. (а.с 38) В судовому засіданні в якості свідка була допитана [PERSON] , яка суду пояснила, що також проживала в одному будинку разом з позивачем. Пояснювала, що як тільки йшов дощ чи танув сніг відбувалося затоплення даху і відповідно затоплення квартир. Мешканці будинку з даного питання неодноразово скаржилися і до районної адміністрації, і до комунального підприємства і до ЖЕКу і навіть до депутатів. Залиття не носило разовий характер, а проходило з певними проміжками часу в залежності від погодних умов. Згідно висновку ТОВ «АЕЛЄКОН» вартість ремонтних робіт по відновленню стану квартири позивача становить 14237 грн. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Згідно із статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. При цьому, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір. Як убачається з відзиву наданого самим відповідачем , що відповідно до п.1 розпорядження Оболонської районної у м.Києві державної адміністрації № 41 від 31.01.2015 року «Про деякі питання комунального майна територіальної громади міста Києва, що віднесено до сфери управління Оболонської районної у м.Києві державної адміністрації» та додатку № 4 до даного розпорядження житловий будинок [ADDRESS] було закріплено на праві господарського відання без права розпорядження з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району міста Києва». Даний будинок перебуває на обслуговуванні ОД-502. Отже, суд вважає, що саме відповідач вчасно не здійснив ремонт покрівлі будинку, внаслідок чого і відбулося залиття квартири позивача, а тому суд доходить до висновку про задоволення вимоги про стягнення матеріальної шкоди в розмірі 14237 грн., розмір якої підтверджено звітом про оцінку розміру матеріального збитку (а.с.23-32), який відповідачем не спростовано. Суд вважає, що зафіксувавши залиття в квартирі позивача відповідач не позбавлений був скласти кошторис та самостійно оцінити збитки на час залиття, а тому суд вважає безпідставними посилання відповідача на порушення позивачем вимог ст.1193 ЦК України. Окрім того, суд також враховує ту обставину, що залиття квартири позивача мало не разовий характер. Відповідно до ст. 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідач в своєму відзиві також ставив під сумнів протокол № 43919 мікологічних випробувань від 20.12.2019. Разом з тим як пояснювала позивач квартира наразі не відремонтована і відповідач на спростування наданого позивачем доказу не позбавлений можливості був заявити клопотання про проведення судової експертизи на спростування наданих позивачем доказів . Згідно з ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири позивача завдало їй негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань позивача, порушення її звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд доходить до висновку про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 10 000 грн. З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача підлягає також сплачена позивачем при зверненні до суду грошова сума судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп., витрат за проведення незалежної оцінки майна в сумі 2610 грн., витрат за послуги з організації екологічного дослідження в розмірі 1000 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved