Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-20 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовом до Херсонської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Юрченко Наталя Володимирівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, просить визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини та визнати за нею право власності на однокімнатну квартиру [ADDRESS] у порядку спадкування за законом, після померлої [INFO] матері, [PERSON] , [INFO] . Позовні вимоги обґрунтувала тим, що [INFO] померла її мати, після якої відкрилась спадщина на однокімнатну квартиру [ADDRESS] , єдиним спадкоємцем на яку є позивач. Звернувшись до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Юрченко Н.В. із заявою про прийняття спадщини, отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із пропущенням строків для прийняття спадщини, передбачених ст. 1270 ЦК України та відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно. Причини пропуску обґрунтувала проживанням на території Автономної Республіки Крим, неможливістю перетину кордону через визнання території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя тимчасово окупованою та поширенням коронавірусної інфекції COVID-19, що значно унеможливлювала перетин кордону. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.07.2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання, а також витребувано з Херсонського «БТІ» ХОР (м. Херсон, вул. Богородицька,14) інвентарну справу на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] та у приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Юрченко Наталі Володимирівни (місцезнаходження 73013, м. Херсон, вул. Чорноморська, буд. 79) належним чином завірену копію нотаріальної справи зведену після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.07.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання позивач та її представник не з`явились, про час та місце розгляд справи повідомлені належним чином, представник позивача надав заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити та провести розгляд справи без його участі. Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляд справи повідомлена належним чином, надала відзив відповідно до якого просила відмовити в задоволення позовних вимог в повному обсязі та надала заяву про розгляд справи без її участі. Третя особа в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляд справи повідомлена належним чином, надала заяву, в якій просила провести розгляд справи без її участі. Відповідно до ч.2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, матеріали інвентарної справи №13105, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до вимог ст.ст.81,82 ЦПК України, сторони зобов`язані надати докази та довести ті обставини, які обґрунтовують їх вимоги і заперечення та мають значення для справи, крім тих, які визнаються сторонами, є загальновідомими та встановлені рішенням суду. За правилами, встановленими ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. В силу ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданим Суворовською сільською радою Іртишського району Павлоградської області, народилась [PERSON] , батьком вказаний [PERSON] , мати\~ [PERSON] , про що 25.01.1991 року зроблений актовий запис №5. Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Антонівської селищної ради міста Херсона Херсонської області позивач уклала шлюб з [PERSON] , змінивши прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », про що 16.10.2009 року зроблений актовий запис № 68. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що 02.05.2019 року зроблений актовий запис № 639. Відповідно до копії договору купівлі-продажу від 08.05.2009 року посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводиною І.М. за реєстровим № 758, померлій [PERSON] належить квартира [ADDRESS] , яка є предметом спадщини. Відповідно до постанови № 92\\01-16 від 25.06.2021 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Івановій Надії Анатоліївні відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері, [PERSON] , оскільки пропущено строки для прийняття спадщини, передбачені ст. 1270 ЦК України та відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно. Відповідно до ст.ст.1216,\~1217,\~1218 ЦК України\~спадкування є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла(спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, відповідно до\~ст.1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, спадкування за законом відбувається у разі відсутності заповіту, або визнання його недійсним тощо. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування прав власності на об`єкти нерухомості, в тому числі на житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку, є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Статтею 1268 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до\~ст.392 ЦК України\~власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюються або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності. Постановою Пленуму\~ВСУ №\~7\~від 30.05.2008\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування» передбачено, що при неможливості видачі нотаріусом свідоцтва про право на спадщину, справа про спадкування розглядається судом. Згідно з ч.1\~ст. 321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійснені. Згідно ч. 1\~ст. 328 ЦК України\~право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Статтею 1297 ЦК України\~встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте, нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Якщо спадкоємець протягом зазначених уст.1270\~ЦК України строків (6 місяців) не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, має право звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Якщо суд встановить, що причини пропуску строку для прийняття спадщини були поважними (тривале відрядження, хвороба тощо), то він визначає додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа №6-1486цс15),\~Верховного Суду України від 26 червня 2019 року (справа № 565/1145/17) відповідно до частини третьої етапі 1272ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» тимчасово окупованою територією визначається сухопутна територія Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, внутрішні води України цих територій. Відповідно до ч.2 ст.1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» датою початку тимчасової окупації є 20 лютого 2014 року. Тобто фактично з 20.02.2014 року Автономна Республіка Крим є тимчасово окупованою територією на якій діє особливий правовий режим перетину меж. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в постанові Про судову практику у справах про спадкування від 30 травня 2008 року №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 1\~ст. 5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України». Україна вживає всіх необхідних заходів щодо гарантування прав і свобод людини і громадянина, передбачених\~Конституцією\~та законами України, міжнародними договорами, усім громадянам України, які проживають на тимчасово окупованій території. Матеріалами справи підтверджено, що після смерті [PERSON] спадщину прийняла [PERSON] в порядку спадкування за законом, яка є єдиним спадкоємцем. Згідно до ч.1\~ст.1296 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права спадщину. Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження (Постанова Пленум Верховного Суду України в № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»). Таким чином суд приходить до переконання, про наявність права власності на вказану квартиру померлої [PERSON] під час життя, що зазначена квартира входить до складу спадщини, на яку у позивача виникло право після смерті спадкодавця [PERSON] , а тому є всі законні підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання за нею права власності на це майно в порядку спадкування, оскільки причини пропуску є поважними. Враховуючи зазначені вище обставини справи та правові норми, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для визнання за позивачем права власності в порядку спадкування за законом на квартиру, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , після померлої [PERSON] , яка померла [INFO] . Крім того, оскільки позивач не мала можливості виїхати на підконтрольну території України, а звернення до нотаріусів на окупованій території не мають юридичної сили, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки вони були пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами. За таких обставин, вимоги позивача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини\~ є обґрунтованими та в силу\~ст. 1272 ЦК України\~підлягають задоволенню, оскільки порушується право позивача, як спадкоємця померлої, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини.

Outcome: approved