Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-30 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовом у якому просить визнати за нею право власності на 1/2 частини квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом. Обгрунтовуючи свої вимоги позивач зазначила, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10.11.1999 року вона, разом зі своїм чоловіком - [PERSON] набула у спільну сумісну власність квартиру [ADDRESS]. [INFO] [PERSON] помер. На підставі заповіту посвідченого Десятою Київською державною нотаріальною конторою чоловік заповів все належне йому майно їхньому спільному сину - [PERSON], про що було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом 22.10.2013 року. Проте за життя, син [PERSON] не встиг у встановленому законом порядку оформити спадщину після смерті батька оскільки тривалий час тяжко хворів та помер [INFO]. Згідно із ст. 1261 Цивільного кодексу України позивач є єдиною спадкоємницею померлого сина. При оформленні позивачем спадщини за законом після померлого [INFO] [PERSON], нотаріусом Одинадцятої київської державної нотаріальної контори було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS]. Причиною відмови є відсутність державної реєстрації права власності [PERSON] на квартиру [ADDRESS], зареєстрованої Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об»єкти нерухомого майна, що змушує позивача звернутись з даним позовом до суду. У судове засідання сторони та третя особа не з'явились, хоча про день, час і місце слухання справи повідомлялись судом належним чином. Від позивача надійшла заява з проханням проводити розгляд справи у її відсутність. Зі змісту заяви убачається, що позивач позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує. Відповідач про причини неявки суд не повідомив. Документів, що підтверджують поважність причин його відсутності суду не надано, клопотань про відкладення судового засідання не надходило. Із заявами про розгляд справи у його відсутність до суду не звертався. Процесуальним правом на надання до суду пояснень або заперечень проти позову не скористався. Від третьої особи - Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори надійшла заява про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори. Згідно зі ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин, суд вважає за можливе розглядати і вирішувати справу відповідно до вимог ст.ст. 224, 225 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON]на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10 листопада 1999 року виданого Дніпровською районною державною адміністрацією м. Києва, зареєстрована Бюро технічної інвентаризації 06.12.1999 року. (а.с. 3). Згідно із довідкою форми 3 виданою 21.09.2016 року Комунальним концерном «Центр комунального сервісу» №993 [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 21 грудня 1964 року. 14.07.2006 року [PERSON] на випадок своєї смерті склав заповіт, посвідчений Десятою Київською державною нотаріальною конторою, за яким усе належне йому майно заповідав сину - [PERSON], [INFO]. [INFO] [PERSON] помер. Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 22 жовтня 2013 року державним нотаріусом Десятої київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. після смерті [PERSON] його син, [PERSON], став спадкоємцем 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с. 4). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого 09 лютого 2016 року Відділом реєстрації смерті у м. Києві Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві та зроблено відповідний актовий запис за №2571(а.с. 9). Постановою від 12.09.2016 року державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори відмовлено позивачу у вчиненні нотаріальної - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на її ім»я після померлого [INFO] сина [PERSON], у зв'язку з відсутністю у встановленому законом порядку державної реєстрації права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 12). Відповідно до ч. 4 ст. 334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Таким чином, суд приходить до висновку, що за життя, померлий [INFO] [PERSON] не встиг оформити право власності на ? частини квартири [ADDRESS]. Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або за заповітом. Частинами 1, 3, 5 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1276 якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців. Як було встановлено судом, померлий [INFO] [PERSON] є сином позивача, що підтверджується даними свідоцтва про народження. Заповіту на випадок своєї смерті [PERSON] не складав. Від спадщини після смерті батька- [PERSON] не відмовлявся, у встановлені ст. 1269 ЦК України строки звернувся із заявою про прийняття спадщини після померлого батька проте за життя не встиг її прийняти. Таким чином, право на прийняття належної [PERSON] частки спадщини після померлого [INFO] батька переходить до його спадкоємців. На підставі ст. 1261 Цивільного кодексу України позивач є спадкоємцем першої черги за законом після померлого сина [PERSON]. Згідно із ч.1ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. У встановлені ст. 1269 ЦК строки позивач звернулась до державного нотаріуса одинадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого сина, інших спадкоємців першої черги крім [PERSON] судом не встановлено, про відмову від спадщини позивач не заявляла. Згідно із ч. 2 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. З огляду на означене, суд оцінюючи докази в їх сукупності приходить до висновку про законність і обгрунтованість позовних вимог, а тому позовна заява підлягає задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved