Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-01 00:00:00

Позивач звернулась з вищевказаним позовом до суду до відповідача в обґрунтування якого посилалась на те, що 30.12.2013 року між нею та ЗАТ «Київська міжобласна спеціальна науково-реставраційна проектно-виробнича майстерня», як виконавцем в особі Голови Правління [PERSON] було укладено договір підряду на виготовлення продукції із матеріалів замовника. Згідно умов даного договору замовник доручає, а виконавець зобов'язується на власний ризик, своїми силами, власними інструментами і механізмами виконати комплекс робіт з виготовлення із матеріалів замовника, обробки, оздоблення і доставки столярних виробів за ескізами, наданими замовником, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконані виконавцем роботи. В рамках виконання вищезазначеного договору, замовником було передано виконавцю, а саме безпосередньо представнику виконавця [PERSON] матеріал для виготовлення продукції: дошка дубова необрізна вищий сорт - 15,297 м3 на суму 74 190,45 грн.; дошка дубова необрізна І сорт - 10,003 м3 на суму 48 514,55 грн. Загальний об'єм переданого матеріалу складав 25,3 м3 на загальну суму 122705,00 грн. Кількість та якість матеріалів підтверджуються документами, наданими при купівлі-продажу у ДП «Коростишівський лісгосп» (акт прийому - передачі товару (пиломатеріалів) №1275 від 25.12.2013 р. та товарно-транспортна накладна). Під час передачі матеріалів ніяких зауважень та нарікань з приводу їхньої якості у [PERSON] не було. Зазначила, що з її сторони, за умовами договору, були виконані всі зобов'язання. Позивачем сплачена вся сума за договором. Крім того, 28.08.2014 року між [PERSON] (замовник) та ЗАТ «Київська міжобласна спеціальна науково-реставраційна проектно-виробнича майстерня» (виконавець) в особі Голови Правління [PERSON] було укладено договір підряду на виготовлення продукції із матеріалів замовника, відповідно до умов якого, позивач доручає, а виконавець (ЗАТ КМСНРПВМ) зобов'язується на власний ризик, своїми силами, власними інструментами і механізмами виконати комплекс робіт з виготовлення із матеріалів замовника, обробки, оздоблення і доставки столярних виробів за ескізами, наданими замовником, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконані виконавцем роботи. Згідно опису матеріалів замовника та акту приймання - передачі матеріалів замовника №2 від 18.11.2014 року загальний об'єм пиломатеріалів складав 22,45 куб.м Згідно Специфікації №1 до договору від 28.08.2014 року, яка є невід'ємною частиною договору, виконавець в особі [PERSON], а також підтверджено підписом Голови правління [PERSON], надали згоду на здійснення наступних робіт. Договірна сума замовлення за специфікацією №1 складала 21000,00 дол. США. В рамках договору було виготовлено та доставлено дверні блоки - 7 шт. та фасади з коробками вбудованих шаф - 4 шт. Зазначила, що усі вироби, які були доставлені відповідачем були з численними дефектами. В рамках кримінального провадження №12015100080008210 відкритого відносно посадової особи ЗАТ «КМСНРПВМ» [PERSON] за статтею 191 КК України, експертами КНДІСЕ було проведено експертизу стану столярно-меблевих виробів з деревини дуба, виготовлених на замовлення [PERSON] ЗАТ «КМСНРПВМ» згідно договору підряду б/н від 30 грудня 2013 року. Згідно аналізу результатів виконання експертного огляду виробів, виготовлених згідно договору підряду б/н від 30.12.2013 року під час здійснення експертизи виробів з деревини дуба, виготовлених ЗАТ «КМСНРПВМ» на замовлення [PERSON] встановлено ґрунтовні порушення умов договору підряду від 30.12.2013 року у п.п.1.1. та пп.4.1-4.3., згідно яких має бути розроблено виконавцем робіт (ЗАТ «КМСНРПВМ») проектну документацію (робочі креслення) згідно вимог ЄСКД (єдина система конструкторської документації) на столярно - меблеві вироби, яка повинна включати конструкторську документацію (опис виробів, габаритні, складальні креслення, деталювання і специфікацію до креслень). Під час здійснення експертизи виробів з деревини ясена, виготовлених ЗАТ «Київська міжобласна спеціальна науково-реставраційна проектно-виробнича майстерня» на замовлення гр. [PERSON], встановлено ґрунтовні порушення умов договору підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. у пунктах: п. 1.1 та пп. 4.1 - 4.3, згідно яких має бути розроблено виконавцем робіт - ЗАТ КМСНРПВМ, проектну документацію (робочі креслення) згідно ЄСКД на столярно-меблеві вироби, яка повинна включати конструкторську документацію (опис виробів, габаритні, складальні креслення, деталювання і специфікацію до креслень); як наслідок відсутності робочих креслень, столярно-меблеві вироби мають недоліки. Отже, за результатами комплексної експертизи виробів, виготовлених ПАТ «КМСНРПВМ» за договором підряду б/н від 30.12.2013 р. та договором підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. було встановлено, що вироби з деревини дуба та ясена не можуть належним чином без порушення їх цілісності бути надалі в експлуатації та повинні бути повністю замінені виконавцем (як особою, що несе повну відповідальність за якість виробів) або ж матеріально відшкодовані. Крім того, позивачем вже було подано позов до Солом'янського районного суду про усунення дефектів готових столярних виробів за договором підряду б/н від 30.12.2013 р. та договором підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. Для підтвердження наявності дефектів позивач, за власний рахунок в розмірі 7200,00 грн., до відкриття судового провадження, звернулась особисто до Торгово-промислової палати з заявою про проведення експертизи для підтвердження наявності дефектної продукції. Методичні та експертні документи, видані Торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов'язковими для застосування на всій території України. Як було зазначено в експертному висновку Київської Торгово-промислової палати №В-411 від 23.03.215 року при зовнішньому огляді столярних дерев'яних виробів, експертом виявлені дефекти практично у всіх поставлених виробах. Давши оцінку зібраним по справі доказам, суд, рішенням від 20.01.2016 року по справі №760/7968/15-ц позов задовольнив частково. Суд визнав наявність недоліків та зобов'язав ПАТ «КМСНРПВМ» виправити дефекти. Однак, до теперішнього часу жодних дій збоку ПАТ «КМСНРПВМ» щодо усунення дефектів не проведено. Як свідчать висновки експерта розмір збитків замовника у результаті співпраці з виконавцем за договорами підряду б/н від 30.12.2013 р. та № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. можна оцінити у розмірі: станом на момент виконання угоди (2014 р. та 2015 р.) - 626699,50 грн.; станом на 2016 р. (з урахуванням інфляції) - 863750,74 грн. З урахуванням істотних порушень з боку відповідача умов договорів підряду, позивач просила розірвати договір підряду б/н від 30.12.2013 року та №28.08-2014 від 28.04.2014 року та стягнути майнові збитки з урахуванням інфляції в сумі 863750,74 грн. та 7200,00 грн. витрат за проведення експертизи. Крім того, внаслідок порушення прав протиправною поведінкою відповідача, позивачу було завдано моральної шкоди, яка полягає в тривалому невиконанні відповідачем законних претензій по відшкодуванню його вартості, що призвело до необхідності відстоювати свою правоту в суді, звертатись в правоохоронні органи, а відповідно, і до душевних страждань через неможливість належним чином користуватись придбаним майном (яким не використовувалось замовником і не експлуатувалось за призначенням, оскільки неможливо цього робити до задоволення претензій як споживача). Такі душевні страждання відповідно до ст. 23 ЦК України також підлягають відшкодуванню відповідачем, а, враховуючи їх тривалість та невизнання відповідачем прав споживача і надалі, невиконання вимог законодавства по відновленню прав, позивач вважає, що розмір грошового відшкодування завданої моральної шкоди споживачу повинен становити 200000,00 грн. На підставі вищевикладеного просила позов задовольнити. Представники позивача в судове засідання не з'явились, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, надали заяви в яких позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили справу розглядати без їх участі. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про відкладення розгляду справи, обґрунтовуючи її зайнятістю в іншому судовому процесі. Відповідно до приписів вимог ст. ст. 27, 28, 29, 30 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Тобто, вказані принципи щодо обов'язковості доведення тих чи інших обставин є обов'язковими не лише при з'ясуванні обставин справи по суті, а й, як у даному випадку, при поданні клопотання про відкладення розгляду справи, обґрунтованого зайнятістю представника відповідача в іншому судовому процесі. Суд вважає дане клопотання необґрунтованим і таким, що може призвести до штучного затягування розгляду справи, в умовах існуючих процесуальних строків її розгляду, а тому вважає, що воно не підлягає задоволенню. Виходячи з цього, суд вважає неявку представника відповідача в судове засідання неповажною. Крім того, в ході розгляду справи представник відповідача надав пояснення в яких проти задоволення позовних вимог заперечував посилаючись на те, що вони є надуманими та необґрунтованими, оскільки позивачем не доведено, що недоліки, які були нею виявлені на продукції сталися саме з вини відповідача, у зв'язку з чим просив відмовити в задоволенні позову. Враховуючи те, що представник відповідача надав пояснення суду з приводу пред'явленого позову, судом досліджені всі матеріали справи та докази і заперечення сторін, підстави, передбачені ст. 169 ЦПК України для відкладення розгляду справи та оголошення перерви в ній відсутні, суд вважає за можливе закінчити розгляд справи у його відсутність. Врахувавши заяви представників позивача, пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Відповідно до ст.ст. 525, 526, 530 ЦК України зобов'язання мають виконуватись належним чином та у встановлений строк, одностороння відмова від зобов'язання не допускається. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Згідно ч.ч. 1, 2, 3 ст. 840 ЦК України якщо робота виконується частково або в повному обсязі з матеріалу замовника, підрядник відповідає за неправильне використання цього матеріалу. Підрядник зобов'язаний надати замовникові звіт про використання матеріалу та повернути його залишок. Якщо робота виконується з матеріалу замовника, у договорі підряду мають бути встановлені норми витрат матеріалу, строки повернення його залишку та основних відходів, а також відповідальність підрядника за невиконання або неналежне виконання своїх обов'язків. Підрядник відповідає за невиконання або неналежне виконання роботи, спричинене недоліками матеріалу, наданого замовником, якщо не доведе, що ці недоліки не могли бути ним виявлені при належному прийманні матеріалу. Судом встановлено, що 30.12.2013 року між [PERSON], як замовником та ЗАТ «Київська міжобласна спеціальна науково-реставраційна проектно-виробнича майстерня», як виконавцем в особі Голови Правління [PERSON] було укладено договір підряду на виготовлення продукції із матеріалів замовника. Згідно умов даного договору замовник доручає, а виконавець зобов'язується на власний ризик, своїми силами, власними інструментами і механізмами виконати комплекс робіт з виготовлення із матеріалів замовника, обробки, оздоблення і доставки столярних виробів за ескізами, наданими замовником, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконані виконавцем роботи. В рамках виконання вищезазначеного договору, замовником було передано виконавцю, а саме безпосередньо представнику виконавця [PERSON] матеріал для виготовлення продукції: дошка дубова необрізна вищий сорт - 15,297 м3 на суму 74190,45 грн., що підтверджується копією додатку №2 з описом матеріалів та актом №1 від 30.12.2013 року; дошка дубова необрізна І сорт - 10,003 м3 на суму 48514,55 грн., що підтверджується копією акту №2а від 05.01.2014 року. Загальний об'єм переданого матеріалу складав 25,3 м3? на загальну суму 122705,00 грн. Кількість та якість матеріалів підтверджуються документами, наданими при купівлі-продажу у ДП «Коростишівський лісгосп» (акт прийому - передачі товару(пиломатеріалів) №1275 від 25.12.2013 р. та товарно-транспортна накладна). Під час передачі матеріалів ніяких зауважень та нарікань з приводу їхньої якості у пана [PERSON] не було. У п. 2 акту приймання-передачі №1 від 30.12.2013 року та акту приймання-передачі №1а від 05.01.2014 року, сторони підтвердили, що зауважень та претензій до якості та кількості переданого матеріалу одна до одної не мають та засвідчили вказане підписами. Перед наближенням строку закінчення робіт за договором, на прохання виконавця було відтерміновано кінцеву дату виконання. Ці обставини виникли з причин не встигання виконання замовлення. З пояснень представників позивача вбачається, що на момент часткової доставки готових столярних виробів замовник не звернув уваги на їх якість, оскільки до початку монтування вони стояли у щільній поліетиленовій упаковці. Виконавець не виявив бажання затриматися для огляду виготовленої продукції. Тільки тоді, коли продукцію змонтували та при денному освітленні, було виявлено явну невідповідність якості матеріалу з якого було виготовлено продукцію. Вважають, що у такий спосіб, підрядник умисно приховав якість та дефекти частково виготовленого замовлення, на що слід зазначити наступне. Згідно п. 2.1 договору виконавець зобов'язаний виконувати всі вказівки замовника з приводу виготовлення продукції, які вказані у договорі, або які у подальшому будуть окремо погоджені сторонами у письмовій формі, виконувати роботи в рамках договору якісно, з дотриманням діючих нормативних та технічних умов і стандартів на виготовлення столярних виробів. Встановлено, що позивачем, за умовами договору, були виконані всі зобов'язання. Позивачем сплачена вся сума за договором, що підтверджується квитанціями до прибуткового касового ордера №73 від 07.10.2013 року, №51 від 06.05.2013 року, №82 від 20.12.2013 року та №65 від 11.07.2013 року. Згідно дефектного акту від 04.12.2015 року, відповідачем поставлено лише 60% виробів - двері та фасади, які є з дефектами. Відповідно до умов договору б/н від 30.12.2013 року, зокрема п.4.11 виконавець зобов'язаний надати замовникові звіт про використання матеріалів замовника одночасно з передачею замовнику виготовленої продукції (останньої її частини) та в цей же строк повернути замовникові залишок відповідних матеріалів і основні відходи. Споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги). З матеріалів справи вбачається, що відповідачем, з моменту підписання договору та по сьогоднішній день не виконано умови зазначеного договору. Зокрема, не передано частину виготовленої продукції, крім того, та продукція, яка була передана не відповідає державним стандартам України. Вся продукція, яка передана відповідачем не може експлуатуватись в побуті, оскільки вона виконана з дефектами. Протягом всього терміну виконання, виконавець не надав жодного підтвердження щодо якості продукції. Свої претензії щодо якості виготовленої продукції та до матеріалу, з якого вона була вироблена, позивачем було викладено в листі на ім'я Голови Правління ЗАТ «КМСНРПВМ [PERSON] від 02.03.2015 року. На даний лист була надіслана відповідь (а.с. 205-208, Т.1), у якій [PERSON] визнала всі недоліки та дефекти та запропонувала шляхи усунення недоліків. Встановлено, що в рамках кримінального провадження №12015100080008210 відкритого відносно посадової особи ЗАТ «КМСНРПВМ» [PERSON] за статтею 191 КК України, експертами Київського науково - дослідного інституту судових експертиз було проведено експертизу стану столярно-меблевих виробів з деревини дуба, виготовлених на замовлення [PERSON] ЗАТ «КМСНРПВМ» згідно договору підряду б/н від 30.12.2013 року. Всього оглянуто в житловому приміщенні (де експлуатуються вироби) за адресою: [ADDRESS]: дверних блоків - 9 шт.; фасадних накладок на дверне полотно вхідного блоку - 2 шт.; шаф вбудованих та шафу на ніжках у ванній кімнаті - 4 шт. (45 фасадних поверхонь, 10 полиць, 5 щитів з масиву деревини); тумб (ванна) - 2 шт. погонажних виробів (не вмонтованих) - 277,6 м.пог. Висновком експертів КНДІСЕ за результатами проведення комплексної судової експертизи №21893/15-34/4960-5005/16-34 від 15.07.2016 року встановлено наступне. Згідно аналізу результатів виконання експертного огляду виробів, виготовлених згідно договору підряду б/н від 30.12.2013 року під час здійснення експертизи виробів з деревини дуба, виготовлених ЗАТ «КМСНРПВМ» на замовлення [PERSON] встановлено ґрунтовні порушення умов договору підряду від 30.12.2013 року у п.п.1.1. та пп.4.1-4.3., згідно яких має бути розроблено виконавцем робіт (ЗАТ «КМСНРПВМ») проектну документацію (робочі креслення) згідно вимог ЄСКД (єдина система конструкторської документації) на столярно-меблеві вироби, яка повинна включати конструкторську документацію (опис виробів, габаритні, складальні креслення, деталювання і специфікацію до креслень). Як наслідок відсутності робочих креслень, при проведенні експертизи встановлено такі недоліки: завеликі зазори між складовими елементами виробів; неточність у формуванні пазів під фурнітуру; нещільність прилягання полотна по притулу; профільовані притулені планки не закривають отвори між полотнами дверей; наявність жорстких зв'язок між масивними складовими елементами дверних полотен і фасадів шаф, що призвело до деформування деталей та утворення щілин. Крім того, за договором підряду від 30.12.2013 року не було узгоджено між замовником та виконавцем використання у виробництві столярних і меблевих виробів технології зрощення та личкування. За таких обставин передумовою використання технології мало бути погоджено із замовником, про що необхідно фіксувати у договорі. Пунктом 4.7 договору від 30.12.2013 року передбачено заміну матеріалу замовника протягом 10 діб у випадку надання замовником виконавцю неякісної сировини. У такому випадку виконавець мав повідомити замовника через акт рекламації про невідповідність наданого матеріалу для виготовлення столярних виробів відразу після виявлення дефектів на початку робіт з сировиною. Термін дії договору підряду б/н від 30.12.2013 року - до 31.12.2014 року, який згідно додаткової угоди №1 від 03.03.2015 року продовжено до 17.05.2015 року через необхідність виправлення дефектів виготовлених виробів (дефектний акт від 26.02.2015 року). Однак, виконавець повідомив про приховані дефекти сировини лише 02.03.2015 року (акт про встановлення дефектів матеріалів б/н від 02.03.2015 року), тобто вже на момент виготовлення повної комплектації виробів, коли було складено акт про дефекти виробів. Виявлені експертами під час огляду у процесі експертизи вади деревини (табл.1-2 Експертного висновку) у готових виробах свідчать про те, що вони не могли бути прихованими й не видимими у сировині та про відсутність знань виконавця з деревознавства й нормативної бази щодо пиломатеріалів листяних порід. Щодо внутрішніх напружень у деревині (вказаних в акті про встановлення дефектів матеріалу б/н від 02.03.2015 року, то по формі дощок та шляхом вирізання пробних секцій вони виявляються, це свідчить, з висновків експертів, про слабкі знання виконавця деревини, як матеріалу для столярно-меблевого виробництва. Отже, згідно п. 4.10 договору підряду б/н від 30.12.2013 року виконавець (ЗАТ «КМСНРПВМ») несе повну відповідальність за якість виробів. Пунктом 4.9 договору від 30.12.2013 року передбачено використання виконавцем 10,0 м3 (з 25м3) необрізних пиломатеріалів дуба вищого та першого сортів якості, товщиною 50 мм, довжиною 3,0 м, вологістю 8%. Проте, замовнику не було передано залишки сировини, з чого витікає, що виконавець використав всі 25м3 сировини. Крім того, наявне порушення умов п. 4.11 договору про ненадання виконавцем замовнику звіту про використання матеріалів замовника, що мав бути у вигляді повного балансу сировини та складатись з таких пунктів, як: обсяг деталей виробу; обсяг кускових та рейкових відходів; обсяг стружки; обсяг тирси; обсяг втрат. Одним з основних дефектів виробів, що було виявлено під час огляду експертами столярно-меблевих виробів з деревини дуба є: вириви деревини на видимих лицьових поверхнях (пп.4.3.6 - 4.3.7, п.4.3.30, п.4.3.32 Експертного заключення); відхилення від номінальних розмірів зазорів у притулах більше 1,5 мм, що встановлено для виробів вищої категорії якості (п.4.3.13 Експертного заключення); фасади всіх дверних полотен не підібрані за текстурою (п.4.3.8, п.4.3.18 Експертного заключення); тріщини, сучки на видимих поверхнях виробів (п. 4.3.3, 4.3.17 Експертного заключення); нерівномірність кольору оздоблювального шару виробів (біля плями) та надлишкова пористість поверхні (пп.4.3.18 - 4.3.19, п.4.3.24 Експертного заключення); відсутні розкладки на всіх крайках клеєних деталей виробів (п 4.3.25 Експертного заключення); не відповідна столярним виробам вищої категорії якість сировини, вади якої наведено нижче. Одними з основних вад деревини, що виявлено під час огляду експертами столярно-меблевих виробів з деревини дуба є: - підпар деревини (ознака первинної твердої гнилизни), що виникає у деревині на корені або під час невірного сушіння пиломатеріалів; підпарена деревина має характерне забарвлення і не є прихованою вадою, таку деревину видно у пиломатеріалах ще до обробки різанням; - внутрішня заболонь, яку також видно у пиломатеріалах до обробки; - пліснява, яка виникає під час невірного сушіння та зберігання пилопродукції та яку видно до обробки різанням; - тверда гнилизна, що характеризується значно темнішим відтінком кольору і нерівномірністю та яку видно до обробки різанням; - строкатість деревини, що є генетичною особливістю або поєднанням генетики з природничими умовами; використання такої деревини у столярно-меблевих виробах обмежується або ж використовується виключно за погодженням зі споживачем. У договорі підряду на виготовлення продукції із матеріалів замовника б/н від 30.12.2013 року (додаток № 2 та додаток № 2а) вказано, що замовником було надано виконавцю необрізних пиломатеріалів вищого сорту з деревини дуба у кількості 15,297 м3 та необрізних пиломатеріалів першого сорту з деревини дуба у кількості 10,003 м3. Актами № 1 та № 1а приймання-передачі матеріалів від 30.12.2013 р. та 05.01.2014 р. підтверджено прийняття виконавцем від замовника необрізних пиломатеріалів вищого сорту з деревини дуба у кількості 15,297 м3 та необрізних пиломатеріалів першого сорту з деревини дуба у кількості 10,003 м3 вологістю 8 %. Нормативними документами (ГОСТ 2695-83 та ДСТУ EN 975-1-2001) на якість пиломатеріалів з деревини дуба встановлено наступні вимоги (у розрізі виявлених вад деревини у представлених до огляду виробах): у вищому та першому сортах пиломатеріалів твердолистяних порід не допускаються гнилі й підгнивши сучки; тріщини всихання допускаються лише у тому разі, якщо це обумовлено у контракті; у вищому сорті не допускається груба строката текстура деревини, а у першому - допускається; у вищому та першому сортах не допускається спіральні волокна, завилькуватість, мають бути лише прямі волокна; у вищому та першому сортах не допускається внутрішня заболонь; у вищому сорті не допускається тверда гнилизна (у т.ч. підпар) та ознаки будь-якої гнилизни; у першому сорті допускається лише за умови відсутності інших вад (ДСТУ EN 975-1-2001); у першому сорті пиломатеріалів дуба (за ГОСТ 2695-83) не допускаються тверда гнилизна (у т.ч. підпар) та ознаки будь-якої гнилизни, побуріння, грибні ядрові плями і полоси; проте може бути пліснява у вигляді окремих плям та полос за умови, що вона буде видалена у процесі подальшої обробки; ядрова та заболонні гнилі не допускаються. З урахуванням викладеного експерти зробили висновок, що пиломатеріали дуба, з яких фактично виготовлено столярно-меблеві вироби у своїй більшості не являлись сировиною вищого та першого сортів. Також встановлено, що 28.08.2014 року між [PERSON] (замовник) та ЗАТ «Київська міжобласна спеціальна науково-реставраційна проектно-виробнича майстерня» (виконавець) в особі Голови Правління [PERSON] було укладено договір підряду на виготовлення продукції із матеріалів замовника, відповідно до умов якого, замовник доручає, а виконавець зобов'язується на власний ризик, своїми силами, власними інструментами і механізмами виконати комплекс робіт з виготовлення із матеріалів замовника, обробки, оздоблення і доставки столярних виробів за ескізами, наданими замовником, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконані виконавцем роботи. Згідно опису матеріалів замовника (додаток №2 до договору підряду від 28.08.2014 року) та акту приймання - передачі матеріалів замовника №2 від 18.11.2014 року загальний об'єм пиломатеріалів складав 22,45 куб.м Згідно специфікації №1 до договору від 28.08.2014 року, яка є невід'ємною частиною договору, виконавець в особі [PERSON], а також підтверджено підписом Голови правління [PERSON], надали згоду на здійснення наступних робіт: виготовлення дверних блоків по затвердженим кресленнями - 8 шт.; дверні панелі на металеві двері - 2 шт.; виготовлення фасадів з коробками вбудованих шаф - 4 шт.; виготовлення плінтуса по факту - 100 м.п.; виготовлення декору (прижим гобілену на стінах) - 146 м.; виготовлення леккального плінтуса - 12,5 м. п.; Договірна сума замовлення за специфікацією №1 складала 21000,00 дол. США. В рамках договору було виготовлено та доставлено дверні блоки - 7 шт. та фасади з коробками вбудованих шаф - 4 шт. Встановлено, що зазначені вироби були доставлені також з дефектами: перекоси в меблевих фасадах дверей; тріщини в фільонках дверей; певідповідність розмірів двох дверних коробок 2 дверей; неправильне кріплення обкладу на дверні поверхні; недошліфування поверхні усіх дверей під покриття лаком; неякісне, із напливами та пробілами, покриття виробів (дверей) лаком. З пояснень представників позивача встановлено, що протягом місяця з моменту часткової доставки замовлення на виробах з'явилася гниль та грибкові утворення. Враховуючи умови договору, специфікації, виконавець частково виконав роботу, яка не може експлуатуватися в побуті, а іншу частину виготовленого матеріалу взагалі відмовляється надавати, мотивуючи тим, що не проведена оплата за виготовлену продукцію. Виконавець повинен був виконати та передати замовнику наступні вироби: накладки на металічні двері - 2 шт.; дверний блок (двері,коробка налічник, корони - 3 шт.) - 1 шт.; леккальний плінтус - 12,5 м. п.; декор (прижим гобілену на стінах) - 146 м. По даному замовленню оплата проводилась по подвійній бухгалтерії, загальна сума договору - 21000 доларів США, була розділена на 2 частини, одна з яких - 17300 доларів США (243292,00 грн. згідно додатку №1 до договору) була оплачена офіційно через касу, що підтверджується квитанціями до прибуткового касового ордера №53 від 18.11.2015 року, №172 від 15.07.2015 року, №107 від 03.09.2014 року, №13 від 23.01.2015 року, №118 від 16.09.2014 року; друга частина - 3622 доларів США була передана особисто в руки [PERSON] Про отримання даної суми паном [PERSON] є підписане ним доповнення до договору. Тобто, фактично між позивачем та відповідачем додатково було укладено додаток в усній формі до договору від 28.08.2014 року, де відокремлено виготовлення зазначеної продукції, оскільки виконавець побажав отримати за даний товар кошти в готівковому розрахунку. Загальна вартість невиконаної продукції складає 3622 дол. США Частинами першою, другою статті 205 ЦК України встановлено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов'язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних наслідків. Позивач, зі своєї сторони виконав умови договору, передав виконавцю [PERSON] оплату в розмірі 3622 дол. США, про що було зафіксовано в додатку до договору. В свою чергу відповідач не передав виготовлену продукцію замовнику. Згідно з вимогами частин першої та третьої статті 865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Крім того, на підтвердження неякісного виготовлення замовлених столярних виробів, в рамках кримінального провадження №12015100080008210 була також проведена експертиза КНДІСЕ. Висновком експертів КНДІСЕ за результатами проведення комплексної судової експертизи №21893/15-34/4960-5005/16-34 від 15.07.2016 року встановлено наступне. Вбачається, що експерти вилучили матеріал з гниллю та грибковими утвореннями. Для проведення експертизи замовником виробів було представлене житлове приміщення за адресою: [ADDRESS], в якому вмонтовано для експлуатації столярно-меблеві вироби з деревини ясена, а саме: дверні блоки - 7 шт.; меблеві фасади шаф - 34 шт.; тумба - 1 шт.; погонажні вироби - 100 м. пог. Під час здійснення експертизи виробів з деревини ясена, виготовлених ЗАТ «Київська міжобласна спеціальна науково-реставраційна проектно-виробнича майстерня» на замовлення [PERSON], встановлено ґрунтовні порушення умов договору підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. у пунктах: - п. 1.1 та пп. 4.1 - 4.3, згідно яких має бути розроблено виконавцем робіт - ЗАТ КМСНРПВМ, проектну документацію (робочі креслення) згідно ЄСКД на столярно-меблеві вироби, яка повинна включати конструкторську документацію (опис виробів, габаритні, складальні креслення, деталювання і специфікацію до креслень); як наслідок відсутності робочих креслень, столярно-меблеві вироби мають такі недоліки: завеликі зазори між складовими елементами виробів; неточності у формуванні пазів під фурнітуру; нещільності прилягання полотна по притулу; профільовані притульні планки не закривають отвори між полотнами дверей; невідповідність розмірів деталей у складових зв'язках; наявність жорстких зв'язок між масивними складовими елементами дверних полотен і фасадів шаф, що призвело до деформування деталей та утворення щілин. Порушення п. 1.1 та пп. 4.1 - 4.3 договору підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 року призвели до протиріччя між сторонами щодо наявності у конструкції виробів клеєних по ширині та личкованих ламелями (пиляним шпоном) ясена складових елементів. Технологію виготовлення виробів (зі зрощенням та личкуванням чи без них) не було узгоджено у договорі підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 року. Передумовою використання такої технології має бути погодження із замовником, про що необхідно фіксувати в договорі та підтверджувати підписаними замовником робочими кресленнями. Крім того, виконавцем при використанні технології зрощення була допущена груба конструкційна помилка, що може мати наслідки в експлуатації виробу: не закриті розкладками торці і крайки зрощених деталей виробу під прозоре покриття (ГОСТ 475-78); п.2.3 згідно якого повинні бути узгоджені й підписані зразки-еталони викрасок виду оздоблення виробів; п.2.4 згідно якого продукція не повинна мати механічних пошкоджень та інших явних дефектів, які фактично виявлено та зафіксовано у табл.3 і табл.4 Експертного висновку; п.4.7, передбачена заміна матеріалу замовника протягом 10 діб у випадку надання замовником виконавцю неякісної сировини. У такому випадку виконавець мав повідомити замовника через акт рекламації про невідповідність наданого матеріалу для виготовлення столярних виробів зразу після виявлення дефектів на початку робіт з сировиною. Термін дії договору підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. - до 31.12.2015 року. Жодних повідомлень про дефекти матеріалу (пиломатеріалів ясена), наданого замовником, виконавцем надано не було. У матеріалах справи наявний тільки акт № 2 приймання - передачі матеріалів замовника та договір зберігання б/н від 25.12.2013 р., в яких своїм підписом виконавець засвідчив приймання необрізних дошок ясена І-го сорту за діючими нормативними документами (ДСТУ EN 975-1-2001, ГОСТ 2695-83). Проте, виявлені під час огляду у процесі даної експертизи вади деревини (табл. 3 - 4 Експертного висновку) вже у готових виробах свідчать про те, що сировиною для їх виготовлення у більшості випадків не були матеріали І-го сорту. Слід зазначити, що деякі вади деревини, які виявлені під час експертизи (строкатість деревини, підпар та тверда гнилизна) досить обмежено допускаються в пиломатеріалах твердолистяних порід І-го сорту (ДСТУ EN 975-1-2001, ГОСТ 2695-83), але в нормативних документах на столярні й меблеві вироби (ДСТУ Б В.2.6-23:2009, ДСТУ 4414:2005, ДСТУ 1577-93, ГОСТ 475-78, ГОСТ 8242-88, ГОСТ 16371-93, ГОСТ 21178-2006, ГОСТ 30972-2002) включення деревини з такими вадами або зовсім не допускається, або обмежується лише використанням під непрозоре покриття - емалями, фарбами. Таким чином, згідно п.4.10 договору підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. виконавець (ЗАТ КМСНРПВМ) несе повну відповідальність за якість виробів. Крім того, пунктом 4.9 договору, передбачено використання виконавцем 15,72 м3 (346 штук дошок) необрізних пиломатеріалів ясена першого сорту якості, товщиною 50 мм, довжиною 3,00 м вологістю 9 % (133 шт.дошок) та довжиною 4,00 м вологістю 8 % (213 шт.дошок), згідно додатку № 2 договору підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. Проте, виконавцем додатково для виготовлення виробів було отримано 6,73 м3 (105 шт. дошок) необрізних пиломатеріалів ясена першого сорту товщиною 50 мм, довжиною 3,0 м, вологістю 9 %, що підтверджується актом приймання-передачі № 2 від 18.11.2014 р. Всього було надано замовником виконавцю пиломатеріалів ясена обсягом 22,45 м3 (451 шт. дошок). Замовнику не було передано залишки сировини, з чого витікає, що виконавець використав всі 22,45 м3 сировини. Крім того, наявне порушення умов п.4.11 договору підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. про ненадання виконавцем замовнику звіту про використання матеріалів замовника, що мав бути у вигляді повного балансу сировини та складатись з таких пунктів, як: обсяг деталей виробу, обсяг кускових та рейкових відходів, обсяг стружки, обсяг тирси, обсяг втрат. Акт, що був складений виконавцем та відправлений замовнику дати складання не має та звітом не являється, а є лише специфікацією відходів виробництва. Встановлено, що одними з основних дефектів виробів, що виявлено експертами під час огляду столярно-меблевих виробів з деревини ясена є: вириви деревини на видимих лицьових поверхнях (пп.4.3.6 - 4.3.7, п.4.3.30, п.4.3.32 даного Експертного заключення); відхилення від номінальних розмірів зазорів у притулах більше 1,5 мм, що встановлено для виробів вищої категорії якості (п.4.3.13 даного Експертного заключення); фасади всіх дверних полотен не підібрані за текстурою (п.4.3.8, п.4.3.18 даного Експертного заключення); тріщини на видимих поверхнях виробів (п. 4.3.3, 4.3.17 даного Експертного заключення); відсутні розкладки на всіх крайках клеєних деталей виробів (п 4.3.25 даного Експертного заключення); не відповідна столярним виробам вищої категорії якість сировини, вади якої наведено нижче. Одними з основних вад деревини, що виявлено експертами під час огляду столярно-меблевих виробів з деревини ясена є: внутрішня заболонь, яка не являється прихованою вадою - таку деревину видно до обробки різанням; серцевина деревини, що також не є прихованою вадою; жовтувата ядрова гнилизна та тверда гнилизна по річним шарам, яка також є видимою вадою у пиломатреріалах; строкатість деревини (загалом деревині ясена притаманна значна градація кольору), наявність якої вимагає високого професіоналізму щодо підбору деталей у виробі та детального узгодження щодо зовнішнього вигляду виробів зі споживачем. У договорі підряду № 28.08-2014 на виготовлення продукції із матеріалів замовника від 28.08.2014 р. вказано, що замовником було надано виконавцю необрізних пиломатеріалів першого сорту з деревини ясена вологістю 8-9 % у кількості 15,72 м3. Договором зберігання від 25.12.2013 р. підтверджується передача на зберігання необрізних пиломатеріалів першого сорту з деревини ясена вологістю 8-9 % у кількості 15,50 м3 Актом №2 приймання-передачі матеріалів замовника підтверджено прийняття виконавцем від замовника необрізних пиломатеріалів першого сорту з деревини ясена вологістю 9 % у кількості 6,73 м3. Нормативними документами (ГОСТ 2695-83 та ДСТУ EN 975-1-2001) на якість пиломатеріалів з деревини ясена встановлено наступні вимоги (у розрізі виявлених вад деревини у представлених до огляду виробах): у вищому та першому сортах пиломатеріалів твердолистяних порід не допускаються гнилі й підгнивши сучки; тріщини всихання допускаються лише у тому разі, якщо це обумовлено у контракті; у вищому сорті не допускається груба строката текстура деревини, а у першому - допускається з обмеженнями; у вищому та першому сортах не допускається спіральні волокна, завилькуватість, мають бути лише прямі волокна; у вищому та першому сортах не допускається внутрішня заболонь; у вищому сорті не допускається тверда гнилизна (у т.ч. підпар) та ознаки будь-якої гнилизни; у першому сорті допускається лише за умови відсутності інших вад (ДСТУ EN 975-1-2001); у першому сорті пиломатеріалів ясена (за ГОСТ 2695-83) не допускаються тверда гнилизна (у т.ч. підпар) та ознаки будь-якої гнилизни, побуріння, грибні ядрові плями і полоси; проте може бути пліснява у вигляді окремих плям та полос за умови, що вона буде видалена у процесі подальшої обробки; ядрова та заболонні гнилі не допускаються. З урахуванням викладеного, експертами КНДІСЕ зроблено висновок, що пиломатеріали ясена, з яких фактично виготовлено столярно-меблеві вироби у своїй більшості не являлись сировиною першого сорту. Це, в свою чергу, свідчить про те, що без відома замовника, пиломатеріали з деревини ясена були замінені виконавцем на нижчий сорт. Отже, за результатами комплексної експертизи виробів, виготовлених ПАТ «КМСНРПВМ» за договором підряду б/н від 30.12.2013 р. та договором підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. було встановлено, що вироби з деревини дуба та ясена не можуть належним чином без порушення їх цілісності бути надалі в експлуатації та повинні бути повністю замінені виконавцем (як особою, що несе повну відповідальність за якість виробів) або ж матеріально відшкодовані. Експертний висновок проведений відповідно до Закону України «Про судову експертизу» кваліфікованими судовими експертами Борзовим О.П., Приступа В.В. та Марченко Н.В., які мають відповідну кваліфікацію та внесені до реєстру атестованих судових експертів. Судом встановлено, що висновок містить докладний опис проведеного дослідження та обґрунтовані, чіткі висновки з поставлених питань. Оцінивши висновок за правилами ст. 212 ЦПК України, суд не знайшов жодних обставин, які б дозволяли стверджувати про необґрунтованість, неправильність висновку чи суперечливість його іншим матеріалам справи. Зважаючи на викладене, висновок слід вважати належним та допустимим доказом у справі. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що судові експерти належним чином обґрунтували зроблені ними висновки. Позивач, у зв'язку з порушеннями умов договорів підряду б/н від 30.12.2013 року та №28.08-2014 від 28.08.2014 року просила їх розірвати та стягнути майнові збитки з урахуванням інфляції в сумі 863750,74 грн., на що слід зазначити наступне. Згідно ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру. Згідно ч. 1 ст. 858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; пропорційного зменшення ціни роботи; відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Встановлено, що позивач зверталась з позовом до Солом'янського районного суду про усунення дефектів готових столярних виробів за договором підряду б/н від 30.12.2013 р. та договором підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. Для підтвердження наявності дефектів позивач звернулась до Торгово-промислової палати з заявою про проведення експертизи для підтвердження наявності дефектної продукції, вартість якої становила 7200,00 грн. Згідно з положенням, передбаченим ст. 60 ЦПК, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Методичні та експертні документи, видані Торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов'язковими для застосування на всій території України. Як було зазначено в експертному висновку Київської Торгово-промислової палати №В-411 від 23.03.215 року при зовнішньому огляді столярних дерев'яних виробів, експертом виявлені дефекти практично у всіх поставлених виробах. Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 20.01.2016 року, зміненого рішенням Апеляційного суду м. Києва від 30.08.2016 року, було зобов'язано ЗАТ «Київська міжобласна спеціальна науково-реставраційна проектно-виробнича майстерня» усунути усі дефекти та недоліки, які зазначені у експертному висновку №В-411 від 23.03.2015 року, в продукції, яка поставлялась на підставі договору підряду, укладеного [PERSON] на виготовлення продукції з матеріалів замовника від 30.12.2013 року. Згідно ч. 3 ст. 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Однак, дій зі сторони ПАТ «КМСНРПВМ» щодо усунення дефектів не проведено. Згідно п. 4 ч. 1 ст. 708 ЦК України у разі виявлення покупцем протягом гарантійного строку недоліків, не застережених продавцем, покупець має право відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми, а продавець згідно з ч. 3 ст. 14 Закону України «Про захист прав споживачів» зобов'язаний прийняти товар неналежної якості у споживача і задовольнити його вимоги. Згідно з ч. 5 ст. 709 ЦК України, ч. 7 ст. 14 Закону України «Про захист прав споживачів» за кожний день прострочення продавцем усунення недоліків товару і надання у користування аналогічного товару продавець сплачує покупцеві неустойку в розмірі одного відсотка вартості товару. Згідно ст. 852 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно висновку експертів КНДІСЕ за результатами проведення комплексної судової експертизи №21893/15-34/4960-5005/16-34 від 15.07.2016 року розмір збитків замовника у результаті співпраці з виконавцем за договором підряду б/н від 30.12.2013 р. та договором підряду № 28.08-2014 від 28.08.2014 р. складають 626699,50 грн. (на момент виконання угоди) або 863750,74 грн. (на сьогодні з урахуванням інфляції). Відповідно до ст. 42 Конституції України держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів. Вагоме місце в системі правових засобів захисту прав споживачів посідає судовий захист порушеного права. Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено право фізичної особи на відшкодування майнової шкоди. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього кодексу. Згідно ч. 4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, виходячи із вищенаведеного, суд вважає, що відповідач порушив умови договорів підряду б/н від 30.12.2013 року та №28.08-2014 від 28.08.2014 року, укладеними з позивачем, а тому вони підлягають розірванню, зі сплатою на користь позивача майнових збитків з урахуванням інфляції в сумі 863750,74 грн. Крім того, у зв'язку з тим, що для підтвердження наявності дефектів позивач звернулась до Торгово-промислової палати з заявою про проведення експертизи для підтвердження наявності дефектної продукції, вартість якої становила 7200,00 грн., суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь [PERSON] витрат за проведення експертизи Київською торгово-промисловою палатою. Що стосується вимог позивача про стягнення з ЗАТ «Київська міжобласна спеціальна науково-реставраційна проектно-виробнича майстерня» моральної шкоди в сумі 200000,00 грн., то слід зазначити наступне. Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. П.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв'язку з ушкодження здоров'я, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження громадського життя, настанні негативних наслідків. На підставі вищевикладеного, суд не вбачає підстав для задоволення позову в частині відшкодування моральної шкоди, оскільки правовідносини, що виникли між сторонами носять договірний характер і відшкодування моральної шкоди в такому випадку законом не передбачено. Крім того, позивач не надала суду доказів, які підтверджують факт заподіяння їй моральних страждань або втрат немайнового характеру. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача суми сплаченого судового збору 6890,00 грн. (за вимоги майнового характеру) та 1102,40 грн. (за дві вимоги немайнового характеру). На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial