Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-21 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовом у якому просить визнати за нею право власності на квартиру [ADDRESS], в порядку спадкування за заповітом після смерті батька - [PERSON]. Обгрунтовуючи свої вимоги позивач зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON]. Після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді квартири, що знаходиться за адресою [ADDRESS]. Дана квартира є кооперативною, внески за неї сплачені у повному обсязі. Однак оригінал свідоцтва про право власності на вказану квартиру був втрачений. 16 березня 2012 року [PERSON] склав заповіт, яким заповів усе належне йому майно позивачу - [PERSON]. При зверненні 20 липня 2016 року із заявою про прийняття спадщини до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори, позивач отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру за адресою [ADDRESS], що змушує позивача звернутись з даним позовом до суду. У судове засідання сторони та третя особа не з'явились, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Від представника позивача надійшла заява з проханням проводити розгляд справи у її відсутність. Зі змісту заяви убачається, що представник позивача позовні вимоги підтримує у повному обсязі, виходячи з доводів, якими обґрунтовується позовна заява, просить позов задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Представник відповідача подав письмові пояснення по справі, в яких просить прийняти рішення згідно чинного законодавства, а розгляд справи проводити у відсутність представника Київської міської ради. Представник третьої особи про причини неявки не повідомив, процесуальним правом надати письмові пояснення по суті предмету спору не скористався. Документів, що підтверджують поважність причин його відсутності суду не надано. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надійшло. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] була видана [PERSON] на підставі ордеру № 025526 від 06.04.1981 року на сім'ю з двох чоловік: на нього та його дружину - [PERSON] (а.с. 23). Як убачається із змісту довідки виданої ЖБК «Славутич» № 145 від 15.04.1990 року, [PERSON], як член Житлово - будівельного кооперативу «Славутич» сплатив 1983 року, у повному обсязі пайовий внесок по квартирі [ADDRESS] у сумі 2722,54 крб. (а.с. 21). Відповідно до заповіту складеного 16 березня 2012 року та посвідченого державним нотаріусом Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори [PERSON], [PERSON], все своє майно заповідав [PERSON], [INFO] (а.с. 19). [INFO] року [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві від 18.02.2016 року (а.с. 18). Таким чином, після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS]. Відповідно до ст. 1271 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно із ч.1ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. 25 жовтня 2016 року за вихідним № 3319/02-14 Постановою державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори [PERSON] позивачу відмовлено у видачі свідоцтво про право на спадщину після смерті [PERSON] на квартиру [ADDRESS]у зв'язку із відсутністю правовстановлюючого документа на спадкове майно спадкодавця (а.с. 24). В силу положень ч. 3 ст. 384 ЦК України - член ЖБК у разі викупу квартири та виплати пайового внеску стає її власником. Згідно із ст. 19-1 Закону України «Про кооперацію», член житлового-будівельного чи відповідного кооперативу, має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою або іншим приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири або іншого приміщення, член житлово-будівельного чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Таким чином, враховуючи, що за життя [PERSON] в повному обсязі сплатив пайовий внесок за квартиру [ADDRESS], він відповідно, набув право власності на вказане майно. Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира. Стаття 1222 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно із ч. 1 статті 1235 Цивільного кодексу України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Відповідно до завірених належним чином матеріалів спадкової справи щодо майна померлого 17.02.2016 року [PERSON], інших спадкоємців судом не встановлено. Частина 3 ст. 1296 ЦК України передбачає, що відсутність свідоцтва про права на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Таким чином, суд оцінюючи докази в їх сукупності приходить до висновку про законність і обгрунтованість позовних вимог, а тому позовна заява підлягає задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: approved