Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-02 00:00:00

Позивач звернулася в Ленінський районний суд м. Кіровограда з позовом до [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та у її вихованні, в обґрунтування якого вказала, що 11 липня 2011 року між її сином [PERSON] та його дружиною [PERSON] було розірвано шлюб, після чого вона змінила своє прізвище на «Кравченко». Крім того, позивачем зазначено, що в період спільного сімейного проживання, а саме 28 жовтня 2009 року, її колишня невістка народила дитину [PERSON], батьком якої є її син [PERSON]. Дитина проживає разом з відповідачем за адресою: [ADDRESS]. Після розірвання шлюбу між сином позивача та її колишньою невісткою, відповідач всіма способами створює умови, за яких позивач позбавлена можливості щодо вільного спілкування з дитиною. З урахуванням вищезазначених обставин, позивач з даним позовом звернулася до суду. В подальшому позивачем, не змінюючи предмет та підставу позову, позовні вимоги було уточнено. Позивач та представник позивача у судове засіданні з`явилися, надали пояснення, відповідно до яких позовні вимоги підтримали та посилаючись на викладені в заяві обставини позов просили задовольнити. Відповідач та представник відповідача у судове засідання з`явилися, надали пояснення, згідно з якими позов не визнали в його задоволенні просили відмовити. Представник третьої особи у судовому засіданні висловила думку, що представником відповідача не доведено, що позивачка налаштовує дитину проти матері, вважала, що підстав для відмови в задоволенні позову немає. Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії II-ОЛ від 8 жовтня 1987 року, виданого Палацом реєстрації новонароджених м. Кіровоград, 9.08.1987 року народився [PERSON], батьками якого, відповідно до цього ж свідоцтва вказано: батько [PERSON] та мати [PERSON]. Згідно зі свідоцтвом про народження серії I- ОЛ № 085615 від 02 листопада 2009 року, виданим Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області, 28 жовтня 2009 року народилася [PERSON], батьками якої за цим свідоцтвом зазначено: батько [PERSON] та мати [PERSON]. 12 липня 2011 року, згідно з заочним рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда шлюб між [PERSON] та [PERSON], зареєстрований 07.08.2009 року, Кіровським відділом реєстрації актів цивільного стану Кіровоградського міського управління юстиції, актовий запис № 509 розірвано. З наданих позивачем на підтвердження обставин справи фотокопій світлин, вбачається, що позивач неодноразово зустрічалася з дитиною та проводила з нею час. Відповідно до акту обстеження умов проживання сімї [PERSON] від 25.05.2015 року, складеного спеціалістами служби у справах дітей виконавчого комітету Кіровоградської міської ради за адресою: [ADDRESS] в квартирі задовільні, наявні всі комунальні зручності, є необхідні меблі та побутова техніка (ліжка з постільною білизною, шафи, одяг, стіл, стільці, холодильник тощо), речі повсякденного користування, посуд, в кімнатах чисто. Для дитини обладнано куточок, є ліжко з постільною білизною, книжки. За вказаною адресою проживають: позивачка та її син [PERSON]. За результатом обстеження та проведеної бесіди, з урахуванням ставлення сімї до рішення прийняти на виховання дитину, в даному акту зазначено, що бабуся [PERSON] бажає спілкуватися з онукою [PERSON], [INFO] та бажає щоб дитина відвідувала її. У відповідності до консультативного листа від 16 липня 2015 року, виданого КЗ «Кіровоградська обласна психіатрична лікарня» [PERSON], [INFO], відвідала вказаний заклад та спеціалістом було визначено діагноз: посттравматичний стресовий розлад. Разом з тим, з зазначеного листа не вбачається причинного звязку, на який вказала представник відповідача щодо отримання дитиною стресового розладу, який був би викликаний неналежною поведінкою позивача. З висновку органу опіки та піклування Кіровоградської міської ради від 12.12.2014 року № 8505/49-05-24 вбачається, що відносно батька дитини [PERSON] вирішувалося питання про позбавлення його батьківських прав. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показала, що вона є племінницею позивача, кумою відповідача та хрещеною матірю дитини. Тривалий час знає сімю, тісно з усіма спілкувалася, були в гарних стосунках, допомагала дитині. Приблизно з серпня 2014 року позивач позбавлена можливості спілкуватися з рідною онукою [PERSON], оскільки систематично не може додзвонитися до відповідачки. Вона з відповідачкою особисто по телефону спілкується, а позивач зі свого номера телефону додзвонитися до відповідачки та до дитини не може, проте намагалася щодня, щотижня та щомісяця телефонувати. Позивач зверталася до батьків відповідачки з даного питання та вони сказали, що вона з нею не бажає спілкуватися. Дитина завжди очікувала зустрічі з бабусею. Знає, що батько дитини позбавлений батьківських прав, батько відвідував дитину приблизно до 2-х річного віку дитини, а потім перестав до неї ходити, але аліменти на її утримання сплачує. Відповідачка разом з дитиною та свідок спільно виходили на прогулянку та коли в цей час телефонувала позивачка, відповідачка їй говорила, що вони захворіли. Свідок [PERSON] суду показала, що 09.07.2015 року, за зверненням відповідачки вона проводила діагностику психоемоційного стану дитини [PERSON] у звязку з тим, що мати дівчинки помітила тривожний стан дитини. Дитина чорним кольором малювала обєкт «Зла бабка» , при цьому дитина проявляла зажатість та нервовість. При проведенні діагностики було помітно, що дитина потребує уваги і захисту щоб не було стороннього впливу. Було надано рекомендації матері щоб обмежити дитину від психотравмувальних ситуацій, які впливають на психоемоційний фон. На психоемоційний фон дитини вплинув випадок коли позивач гучно кликала дитину по імені. Суд не бере до уваги наявність заборгованості по аліментах сина позивачки, на що посилалася під час розгляду справи представник відповідача, як на одну з підстав для відмови у задоволенні позову, оскільки бабуся має право на спілкування з дитиною, незалежно від заборгованості батька дитини по аліментам, проте в інтересах дитини, суд вважає обґрунтованим заперечення представника відповідача щодо неможливості проведення побачення позивачки з дитиною за місцем проживання позивачки, де проживає батько дитини, який зловживає спиртними напоями, проти чого не заперечувала позивач. За висновком комісії з питань захисту прав дитини Кіровоградської міської ради від 06.07.2015 року, комісія вважає за доцільне визначити наступний час спілкування позивача з онукою, а саме: щосуботи дві години за попередньою домовленістю з матірю дитини та в її присутності. У відповідності до частин 1 та 2 ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Згідно зі ст. 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Згідно з ч.5 ст.19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розвязання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. У відповідності до ст. 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов'язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов'язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини. За ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 4 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущення. Відповідно до ч. 3 ст. 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. З урахуванням вищевикладеного, враховуючи вік та стан здоров`я дитини, стан здоров`я та умови проживання позивача, її бажання на побачення з дитиною та прийняття участі у її вихованні, пояснення сторін, показання свідків та інші докази, з метою недопущення виникнення між сторонами конфліктних ситуації, які можуть виникнути під час спілкування позивача з дитиною, що безумовно може стати психотравмувальним фактором для дитини, для реального виконання рішення суду,

Outcome: partial