Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-30 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовною заявою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири посилаючись на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] . 31.12.2019 року вона виявила, що її квартира залита водою. В 2014 році в квартирі був здійснений ремонт, а побачене від залиття призвело до більшого негативного враження. В наслідок залиття пошкоджень зазнали стіни в кімнаті, стеля в коридорі, стеля та стіни в санвузлі та кухні. При комісійному обстеженні її квартири було встановлено, що в квартирі залиті: кімната - стіни (шпалери) - 1,15 м2; коридор - стеля (водоемульсійне фарбування) - 1,2 м2; санвузол - стеля (водоемульсійне фарбування) - 1,1 м2, стіни - 12,6 м2; кухня - стеля (водоемульсійне фарбування) - 2,3 м2, стіни (шпалери) - 12,6 м2. Залиття відбулось з квартири [NUMBER] у зв`язку з поривом гнучкого трубопроводу під`єднання бойлера. Складено Акт від 10.01.2020 року. За результатами обстеження її квартири складено висновок експерта № 05/02-2020, згідно якого вартість ремонтно-будівельних робіт складає 15 154,00 грн. За проведення дослідження нею сплачено 5000,00 грн. Крім матеріальної шкоди, їй завдано і моральної шкоди, яку оцінили в 10 000,00 грн. В обґрунтування послалась на те, що вона зазнала сильного душевного хвилювання, вона не може спокійно спати, в неї погіршився стан здоров`я. 18.02.2020 року вона звернулась до сімейного лікаря зі скаргами на головний біль, коливання тиску, серцебиття, біль в ділянці серця в покої, порушення сну, сіпання ока. Її скарги пов`язані зі стресом в наслідок залиття її квартири 31.12.2019 року. Лікарем визначено діагноз - гостра реакція на стрес. Лікарем-неврологом теж був встановлений діагноз - ДЕП І-ІІ ступенів у вигляді вестибуло-атактичного цефалгічного астено-невротичного станів. Лікар психолог 19.02.2020 року визначив у неї розлад адаптації, транзиторний тик. Ще більшого душевного болю їй завдає те, що відповідач добровільно не пропонує відшкодувати завдану шкоду, що змусило її звертатись до експертів, адвокатів з метою захисту порушеного права. З моменту залиття в квартирі з`явився грибок, не приємний запах, що призводить до негативних емоцій та переживань. Те, що вона в квартирі не проживає, не заперечувала. В судовому засіданні позивач підтримала обставини викладені в позовній заяві, позовні вимоги, просила їх задовольнити. В судовому засіданні відповідач позов визнала частково, в частині матеріальної шкоди. Зазначила, що залиття дійсно сталось з її квартири, було залито і квартири на третьому і другому поверхах. Однак, з тими господарями питання було вирішено мирно. З позивачем вона на переговори йшла, платити не відмовлялась, та казала, що за один раз не зможе заплатити. В частині моральної шкоди не визнала, оскільки позивач в квартирі не проживає, і грибок не міг на неї вплинути. Вислухавши пояснення позивача, відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Даний позов зареєстровано в Дніпровському районному суді м. Києва 11.03.2020 року. 12.03.2020 року проведено автоматизований розподіл судової справи. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20.03.2020 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження. 13.10.2020 року замінено належного відповідача та прийнято відповідну позовну заяву. В суді встановлено, що власником квартири [ADDRESS] є позивач у справі - [PERSON] . Квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі Договору купівлі-продажу квартири від 20.08.2015 року. Дані обставини підтверджені матеріалами справи, та сторонами не спростовані. Встановлено, що будинок [ADDRESS] перебуває на обслуговуванні в ЖЕД-408. Згідно Акту складеного та підписаного комісією ЖЕД-408 10.01.2020 року, ними обстежено квартиру [NUMBER] , та встановлено залиття: кімната - стіни (шпалери) - 1,15 м2; коридор - стеля (водоемульсійне фарбування) - 1,2 м2; санвузол - стеля (водоемульсійне фарбування) - 1,1 м2, стіни - 12,6 м2; кухня - стеля (водоемульсійне фарбування) - 2,3 м2, стіни (шпалери) - 12,6 м2. Ремонт в квартирі був в 2014 році, зі слів мешканки квартири. Залиття відбулось з квартири [NUMBER] у зв`язку з поривом гнучкого трубопроводу під`єднання бойлера. Відповідно до Висновку експерта № 05/02-2020 за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження, складеного судовим експертом Тітенко І.О. 05.02.2020 року, вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення пошкоджень, які утворились в наслідок залиття квартири [NUMBER] станом на час дослідження з урахуванням ПДВ становить 15 154,00 грн. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. В процесі розгляду справи в суді було установлено, що в ніч з 30 на 31 грудня 2019 року квартира позивача була залита. Залиття відбулось з квартири, яка розташована поверхом вище - квартири [NUMBER] . Причиною залиття є порив гнучкого шлангу під`єднання бойлера. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типовий зразок якого міститься у Правилах. Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Аналізуючи надані акти встановлено, що вони відповідають типовому зразку, що міститься у Правилах. В даному випадку згідно наданих документів встановлено, що залиття відбулося з квартири відповідача, причиною залиття є порив гнучкого шлангу, дане відповідач не заперечує, як і не заперечує розмір майнової шкоди у сумі 15 154,25 грн., які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Стягненню підлягають і кошти сплачені позивачем за висновок експерта у розмірі 5 000,00 грн., дані кошти підтверджені позивачем наданими документами. Таким чином, суд дійшов обґрунтованого висновку, що вимоги позивача в частині матеріальної шкоди є доведеними, та підлягають задоволенню. Крім матеріальної шкоди, позивач просить стягнути моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн. В обґрунтування моральної шкоди послалась на те, що вона зазнала сильного душевного хвилювання, вона не може спокійно спати, в неї погіршився стан здоров`я. 18.02.2020 року вона звернулась до сімейного лікаря зі скаргами на головний біль, коливання тиску, серцебиття, біль в ділянці серця в покої, порушення сну, сіпання ока. Її скарги пов`язані зі стресом в наслідок залиття її квартири 31.12.2019 року. Лікарем визначено діагноз - гостра реакція на стрес. Лікарем-неврологом теж був встановлений діагноз - ДЕП І-ІІ ступенів у вигляді вестибуло-атактичного цефалгічного астено-невротичного станів. Лікар психолог 19.02.2020 року визначив у неї розлад адаптації, транзиторний тик. Ще більшого душевного болю їй завдає те, що відповідач добровільно не пропонує відшкодувати завдану шкоду, що змусило її звертатись до експертів, адвокатів з метою захисту порушеного права. З моменту залиття в квартирі з`явився грибок, не приємний запах, що призводить до негативних емоцій та переживань. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. По даній справі позивач просить суд стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн. Враховуючи вимоги законодавства, суд дійшов висновку, що вимога про стягнення моральної шкоди підлягає задоволенню частково, в розмірі 2 000,00 грн., при цьому враховуються такі факти моральної шкоди, як хвилювання, необхідність додаткових зусиль для відновлення пошкодженого майна. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Якщо сума судових витрат, заявлена до відшкодування, істотно перевищує суму, заявлену в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат в частині такого перевищення, крім випадків, якщо сторона доведе, що не могла передбачити такі витрати на час подання попереднього (орієнтовного) розрахунку. Якщо сума судових витрат, заявлених до відшкодування та підтверджених відповідними доказами, є неспівмірно меншою, ніж сума, заявлена в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат (крім судового збору) повністю або частково, крім випадків, якщо така сторона доведе поважні причини зменшення цієї суми. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Згідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Статтею 137 ЦПК України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Позивач сплатила судовий збір у розмірі 840,80 грн., дані кошти слід стягнути з відповідача на користь позивача. Підлягають стягненню з відповідача кошти у розмірі 5 000,00 грн., які були сплачені позивачем за складання висновку експерта. Крім того, позивач просить стягнути витрати на оплату правової допомоги, на підтвердження надала квитанції щодо сплати 3 000 грн. 18.02.2020 року, 750 грн. 26.02.2020 року, 750 грн. 03.07.2020 року та 750 грн. 30.09.2020 року. Згідно Додатку № 1 до Договору про надання правової допомоги № 107/20Ц від 17.02.2020 року, вартість позовної заяви про відшкодування шкоди становить 3000 грн.; представництво інтересів в суді - 2200 грн., або 1100 грн. якщо засідання не відбулось з незалежних від представника причин. В суді представник позивача був двічі - 02.07.2020 року та 23.09.2020 року, однак судові засідання не відбулись. Акту виконаних робіт адвокатом позивача не було надано. В чеках щодо сплати коштів по 750 грн. відсутня інформація щодо наданої послуги. Враховуючи розцінки адвоката - 3000 грн. за позовну заяву, та 2200 (1100) грн. за представлення інтересів в суді, суд вважає за можливе стягнути лише 3000 грн., як кошти сплачені за складання позовної заяви. Кошти в сумах по 750 грн. позивачем не обґрунтовані, а тому не підлягають стягненню. Таким чином, сума судових витрат, яка підлягає стягненню з відповідача становить 8 840,80 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial