Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-12 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом, в якому просить змусити відповідача усунути перешкоди щодо участі позивача у вихованні і спілкуванні з внуком [PERSON] , [INFO] , та визначити спосіб участі у вихованні онука: позивач просить дозвіл забирати його із школи по вівторкам до себе додому, щоб в середу відводити до школи, а також забирати зі школи в п`ятницю, щоб в суботу ввечері його відводити до відповідача, а також в канікули, щоб він знаходився в позивача по три дні в неділю з ранку вівторка по вечір четверга. В обгрунтування вказаних підстав посилається на наступне. Позивач має внука [PERSON] , [INFO] , який проживає з донькою [PERSON] - відповідачем по справі. У зв`язку з тим, що у доньки егоїстичний характер, тому вона постійно чинити перешкоди у спілкуванні з внуком, та чинить на нього психологічне, моральне та фізичне насильство, із-за якого в нього знизились оцінки в школі. Відповідач своїм правом на подання відзиву не скористалась. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, та просила їх задовольнити, та зазначила, що вона бажає спілкуватись зі своїм онуком виключно за його згодою. Відповідач в судовому засіданні зазначила, що її син не бажає спілкуватись зі своєю бабусею, а тому просила відмовити в задоволенні позову. Від представника третьої особи надійшли до суду пояснення, в якій він просить розглядати справу без участі представника органу опіки та піклування, та надав письмовий висновок щодо розв`язання спору. 29.10.2018 року вказана позовна заява надійшла до суду, та розподілена судді Зуб Г.А. Ухвалою судді від 01.11.2018 року вказану позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу 10-денного строку для усунення недоліків, які були усунені позивачем 12.11.2018 року. Ухвалою судді від 20.11.2018 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження в ній за правилами загального позовного провадження, та зобов`язано третю особу підготувати та надати до суду висновок щодо встановлення способу та порядку участі [PERSON] у вихованні свого внука [PERSON] , [INFO] Ухвалою суду від 05.04.2019 року закрито підготовче провадження по справі, та справу призначено до судового розгляду по суті. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Позивач є інвалідом ІІ групи, та є матір`ю відповідача, яка має сина [PERSON] , [INFO] . Позивач, відповідач та неповнолітня дитина зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , проте останні з позивачем не проживають. Між сторонами виникли суперечності щодо виховання дитини та порядку участі позивача у вихованні свого онука. Відповідно до статті 51 Конституції України, статті 5 СК України, держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, забезпечує охорону прав матері та батька, створює умови для зміцнення сім`ї. Ніхто не може зазнавати втручання в його сімейне життя, крім випадків, встановлених Конституцією України. . Відповідно до ст. 257 Сімейного кодексу України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Згідно ст. 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Частинами 1 та 2 ст. 159 Сімейного Кодексу України передбачено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Згідно із Конвенцією про права дитини (ратифікована Постановою Верховної Ради № 789 від 27 лютого 1991 року) в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини, держави-учасниці забезпечують у максимально можливій мірі виживання і здоровий розвиток дитини. З огляду на положення ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини, ч. 7 ст. 7 СК України, при вирішенні будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з найкращого забезпечення інтересів дітей. При визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною, по-друге, у якнайкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та б стійкому середовищі, що не є неблагонадійним. Відповідно до ч. 4 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи (ч. 5 ст. 19 СК України). При цьому суд може не погодитися із висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим і суперечить інтересам дитини (ч. 6 ст. 19 СК України). Встановлено, що згідно з висновком № 216 від 12 березня 2019 року, орган опіки та піклування в особі Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради вважає за доцільне встановити наступний порядок участі [PERSON] у вихованні малолітнього онука [PERSON] , [INFO] , визначивши час: перша, третя неділя місяця з 10.00 год. по 12.00 год. за згодою дитини. Цей висновок обґрунтований тим, що дитина не має бажання спілкуватися з бабусею. До висновку додано акт обстеження умов проживання від 12.02.2019 року, відповідно до якого за місцем проживання позивача для дитини створені належні умови для перебування або проживання, та за місцем мешкання позивач характеризується позитивно, про що свідчить надана до суду характеристика. Допитана в судовому засіданні дитина - [PERSON] в судовому засіданні зазначив, що він не бажає спілкуватись зі своєю бабусею, оскільки остання приходить до його школи, та влаштовує сварки. Згідно ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Сторонами не заперечується, що між позивачем та відповідачкою склалися неприязні стосунки, проте доказів того, що відповідач чинить перешкоди у спілкуванні з онуком до суду надано не було, тому суд вважає за необхідне у задоволенні позовної вимоги про зобов`язання відповідача усунути перешкоди щодо участі у вихованні і спілкуванні з онуком. Баба та дід, як з боку батька, так і з боку матері є родичами дітей, а батьки чи інші особи, з якими проживають діти, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків, та мають здійснювати свої батьківські права та виконувати батьківські обов`язки на ґрунті поваги до прав дитини та її людської гідності. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Позбавлення позивачки права щодо її участі у спілкуванні та вихованні малолітнього онука може позбавити останнього родинних зв`язків з бабою, любові та турботи з боку останньої, що суперечить приписам Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, тому вважає за доцільне погодитись із визначеним органом опіки та піклування способом спілкування позивачки з онуком, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню частково, а в іншій частині суд відмовляє за наведених вище підстав. Також згідно ст. 141 ЦПК України, суд вважає необхідне стягнути з відповідачів на користь держави судовий збір в розмірі 704 грн. 80 коп.

Outcome: partial