Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-12 00:00:00

Позивач звернулась до суду з даним позовом посилаючись на те, що на підставі рішення суду від 20 червня 2007 року з відповідача стягнуто на користь позивача аліменти на утримання доньки [PERSON], [INFO] в розмірі ? частини всіх видів його доходу (заробітку) щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, але покладений на нього обовязок належним чином не виконував, внаслідок чого, з його вини, виникла заборгованість зі сплати аліментів, розмір якої станом на 25 жовтня 2017 року складає 99\~144,15 грн. Також, внаслідок неналежного виконання відповідачем свого обовязку зі сплати аліментів, позивач набула право на стягнення неустойки (пені), яка станом на 25.10.2017 складає 29\~076,02 грн. 14 грудня 2017 року через канцелярію суду позивачем подана письмова заява про зменшення розміру позовних вимог, якою вона просила стягнути з відповідача на її користь неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів в загальній сумі 29\~076,02 грн. 15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10. 2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції. Згідно пп.9 п.1 Розділу XIII Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Відповідно до ч. 4\~ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Відповідно до ч. 1\~ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня 2017 року відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження без виклику сторін та надано відповідачу строк для подання клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін. Окрім того відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву.\~\~ Відповідач, у встановлений судом строк, на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву, не надав. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів. Дослідив письмові докази по справі, дав їм оцінку в їх сукупності, суд прийшов до наступного.\~\~ Судом встановлено, що на підставі рішення Фастівського районного суду Київської області та згідно виконавчого листа №2-1114/2007 року від 20 червня 2007 року стягнуто з [PERSON], [INFO], на користь [PERSON] на утримання доньки [PERSON], [INFO], аліменти у розмірі ? частини його заробітку щомісяця до повноліття дитини (а.с.8-9). Внаслідок невиконання відповідачем рішення суду, згідно Довідки-розрахунку заборгованості ВП №11621385 виданої Фастівським міськрайонним відділом ДВС Головного територіального управління юстиції у Київській області заборгованість по аліментах станом на 25.10.2017 року складає 99\~144,15 грн.(а.с.15-17). Згідно ч. 1\~ст. 7 СК України, сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до\~ст. 8 СК України, якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім'ї та родичами не врегульовані цим кодексом, вони регулюються відповідними нормами\~Цивільного кодексу України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин. Згідно\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року « Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів»\~передбачена\~ст. 196 СК України\~- відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Згідно ч. 1\~ст. 196 СК України\~при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Відповідно до\~ст. 20 СК України\~до вимог, що виникають із сімейних відносин, позовна давність не застосовується. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість зі сплати аліментів за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен з прострочених платежів (за кожен місяць). Саме такою правовою позицією керувався Верховний Суд України у своїй постанові від 16 березня 2016 року по справі № 6-300цс16. \~За правовою природою аліментні зобов'язання - це періодичні платежі, які боржник зобов'язаний сплачувати щомісяця і несвоєчасна сплата яких передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені). Відповідно до\~статті 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм\~глави 49 ЦК України\~неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов'язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов'язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Відповідно до розрахунку неустойка (пеня) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення за період з січня 2009 року по жовтень 2017 року, становить 29076,02 грн. Суд приходить до висновку, що заборгованість виникла з вини відповідача, який зобов'язаний був за рішенням суду сплачувати аліменти на утримання неповнолітньої дитини, проте з 2009 року перестав виконувати свої обов'язки по сплаті аліментів, порушене право позивача на отримання неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів підлягає судовому захисту, а позовні вимоги, в цій частині, задоволенню, що відповідає вимогам ч. 1\~ст. 196 СК України Таким чином, на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які посилалась позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених поданими доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та їх задоволення в повному обсязі. Відповідно до вимог\~статті 5 Закону України «Про судовий збір»\~та положень\~ст. 141 ЦПК України, позивач звільнений від сплати судового збору при зверненні з даним позовом до суду, тому з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 640 грн.

Outcome: approved