Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-14 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вказаною заявою та просила встановити факт, що [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , проживали однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період часу з 1991 року до 2020 року. Свою заяву обґрунтовує тим, що з [PERSON] , вона познайомилась в ДП «Науково-дослідний інститут санітарної техніки і обладнання будівель та споруд» в 1977 році, де вони на той час разом працювали. З 1991 року вони вирішили проживати разом як одна сім`я, і з того часу вони безперервно проживали в квартирі заявника за адресою: [ADDRESS] , хоча [PERSON] залишався зареєстрованим в своїй квартирі за адресою: [ADDRESS] . Шлюб між [PERSON] та [PERSON] зареєстрований не був, оскільки в цьому не вбачали потреби, а лише влітку 2020 року вони вирішили офіційно оформити відносини. Так, наприкінці серпня, а саме, 27.08.2020 року вони звернулись до Солом`янського відділу РАЦС в м. Києві з метою реєстрації шлюбу, [PERSON] було сплачено держмито, але як виявилось для цього необхідно було надати підтвердження про розірвання попереднього шлюбу між [PERSON] та [PERSON] . Для отримання цього документу було подано відповідний запит до архіву Солом`янського районного суду м. Києва, але через погіршення стану здоров`я [PERSON] шлюб зареєстрований не був. [INFO] [PERSON] помер. Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої, зокрема, входить квартира в м. Фастів та депозит в Приватбанку, який відкритий на його ім`я, а також недоплачена пенсія за один місяць. При житті [PERSON] не склав заповіт на своє майно, в тому числі і на квартиру та вклади в банківській установі. [PERSON] звернулась до Фастівської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] . Однак, для прийняття спадщини, що запишися після смерті [PERSON] , заявнику необхідно встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, у зв`язку з чим просила позов задовольнити. Заявник просила справу розглядати без її участі, вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити. Від [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без його участі, проти задоволення заяви не заперечував. [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила. Врахувавши заяви заявника та [PERSON] , вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: встановлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина. Заповіту [PERSON] не залишив. Встановлено, що заявник звернулась до Фастівської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак отримати свідоцтво про право на спадщину не змогла у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу. Заявник просила встановити факт її проживання з [PERSON] однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період часу з 1991 року до 2020 року, на що слід зазначити наступне. Як зазначила заявник з [PERSON] , вона познайомилась в ДП «Науково-дослідний інститут санітарної техніки і обладнання будівель та споруд» в 1977 році, де вони на той час разом працювали. З 1991 року [PERSON] та [PERSON] почали разом проживати як одна сім`я у квартирі заявника за адресою: [ADDRESS] . Шлюб між [PERSON] та [PERSON] зареєстрований не був, оскільки в цьому не було потреби. При цьому, наприкінці серпня, а саме, 27.08.2020 року вони звернулись до Солом`янського відділу РАЦС в м. Києві з метою реєстрації шлюбу між ними, [PERSON] було сплачено держмито, що підтверджується копією квитанції від 27.08.2020 року. Однак, для реєстрації шлюбу необхідно було надати підтвердження про розірвання попереднього шлюбу між [PERSON] та [PERSON] (рішення суду від 04.10.1985 року, свідоцтво про розірвання шлюбу від 10.12.1985 року). Для отримання цього документу, заявником було подано відповідний запит до архіву Солом`янського районного суду м. Києва, але через погіршення стану здоров`я [PERSON] зареєструвати шлюб не виявилось можливим. Встановлено, що за час проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини [PERSON] та [PERSON] вели спільне господарство, мали взаємні права та обов`язки, спільний сімейний бюджет, поліпшували умови спільного проживання та побуту, купували необхідні предмети домашнього побуту, проводили ремонт квартири. Крім того вони разом проводили свій вільний час, відзначали спільні свята в колі рідних та друзів, що підтверджується наданими заявником фотографіями. В 2007 році заявник та [PERSON] спільно вирішили одночасно прийняти хрещення, таїнство хрещення відбулось в Ставропігійній козацькій церкві покрови пресвятої богородиці, яка знаходиться на території Мамайової слободи в м. Києві, що підтверджується копією свідоцтва. В той же час, заявник та [PERSON] будучи кандидатами технічних наук, разом займалися науковою діяльністю, мали кілька спільних наукових робіт, що підтверджується авторським свідоцтвом на спільний винахід. Після смерті [PERSON] , справами, пов`язаними із його похованням займалась заявник особисто. Крім того, ще в 2017 році ними було замовлено пам`ятник (намогильна споруда) на них двох, який було встановлено в місці родинного поховання, користувачем якого заявник є з моменту поховання там своєї матері [PERSON] , що підтверджується фотографією. Відповідно до ч.2 ст. 3 СК України особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки - складають сім`ю. Поняття сім`ї, сформульоване в цій статті, не містить такої обов`язкової ознаки сім`ї, як знаходження саме в зареєстрованому шлюбу. Сім`я розглядається як соціальний інститут і водночас як союз конкретних осіб. Сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, що й є ознаками сім`ї. Європейський суд з прав людини, надаючи власне визначення терміну «сімейне життя», вказує на те, що сімейне життя може існувати там, де між особами не існує жодних юридичних зв`язків. Так, у справі «Ельсхольц проти Німеччини» Суд визначив, що «поняття сім`ї (за статтею 8 ЄКПЛ) не обмежується стосунками на основі шлюбу і може охоплювати У п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо. Головною ознакою проживання спадкоємця однією сім`єю зі спадкодавцем є систематичне ведення з ним спільного господарства, тобто прийняття участі у спільних витратах, спрямованих на забезпечення життєдіяльності. При цьому важливою, проте не основною ознакою, є проживання в одному приміщенні зі спадкодавцем. Такими особами можуть бути й інші родичі спадкодавця, причому ними можуть також особи однієї статі зі спадкодавцем, або особи, які взагалі не пов`язані спорідненням зі спадкодавцем. Про ознаки проживання однією сім`єю висловився і Конституційний Суд України у своєму рішенні від 3.06.99 №5-рп/99, в якому зазначив, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п. Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що є всі правові підстави для встановлення факту проживання заявника [PERSON] та [PERSON] , який помер [INFO] однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період часу з 1991 року по 08.11.2020 року.

Outcome: approved