Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-14 00:00:00

Позивач звернулась до Ленінського районного суду м.\~Дніпропетровська з позовом, у якому просить стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 13\~000,00\~грн., а також понесені судові витрати у розмірі 5\~490,00 грн. Позовна заява мотивована тим, що з вини [PERSON] 27.10.2017р. та 09.11.2017р. сталось залиття належної позивачу квартири, проте [PERSON] відмовляється у добровільному порядку відшкодовувати завдані збитки. [PERSON] надав суду відзив на позовну заяву, у якому посилаючись на безпідставність заявлених вимог, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Представником позивача надано суду відповідь на відзив, у якому він посилаючись на обставини викладені у позовній заяві, а також на те, що відповідачем не додано до відзиву належних доказів, просить суд задовольнити позовні вимоги. Ухвалою Ленінського\~районного суду\~м.\~Дніпропетровськ від\~05.01.2018р.\~залучено до\~участі у\~справі у\~якостітретіх осіб Комунальне підприємство «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради, [PERSON], [PERSON]. Ухвалою Ленінського районного суду м.\~Дніпропетровськ від 30.07.2018р. залучено до участі у справі у якості співвідповідача [PERSON]. Позивач у судове засідання не зявився, натомість його представником надано суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Відповідачі у судове засідання не зявились, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. КП «Жилсервіс-2» ДМР явку свого представника у судове засідання не забезпечило, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялось належним чином. [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не зявились, натомість матеріали справи містять від них письмові пояснення, в яких вони позовні вимоги підтримують та просять задовольнити. Відповідно до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, обєктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи по суті, суд встановив наступне. Позивач є співвласником квартири за адресою: [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 08.04.1996р. (а.с.51). [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу від 14.06.2000р. (а.с.99). Актом від 27.10.2017р., складеним за результатом обстеження квартири за адресою: [ADDRESS], встановлено залиття передпокою, на стелі та стінах сильне розмиття водою від вхідних дверей довжиною 2,5 метрів. Стіни розмиті від стелі до низу на 20-30 сантиметрів. На кухні залито стелю по всій площі (6 кв.м.), зі стелі тече вода, стіни кухні суміжні з коридором в темних патьоках. Причину залиття встановити неможливо внаслідок відсутності доступу до квартири № 25 (а.с.16). Актом від 09.11.2017р., складеним за результатом обстеження квартири за адресою: [ADDRESS], встановлено залиття зазначеної квартири. Витік води відбувався з квартири № 25. По факту приїзду аварійної служби аварійна ситуація була усунена мешканцем квартири № 25. Місце витоку встановити неможливо внаслідок відсутності доступу до квартири № 25 (а.с.17). Внаслідок вказаного залиття позивачу було завдано майнову шкоду у вигляді пошкодженого майна, розмір якого відповідно до висновку від 15.11.2017р. складеного субєктом оціночної діяльності, становить 13\~000,00\~грн. (а.с.18-57) Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України №927/11207 від 25.08.2005 року (далі Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (п. 2.3.6 Правил). У даних Правилах наведено форму такого акту, а саме додаток № 4, з якого вбачається, що факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обовязковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, імя, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Таким чином, акт, який складається у разі залиття квартири, повинен відповідати формі та змісту, які встановлені Правилами. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду № 61-4574св18 від 21.02.2018р. Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Всупереч вищевказаному, акти, які на думку позивача є доказами завдання [PERSON] йому майнової шкоди, не відповідають вимогам, встановленими Правилами, а саме: в них не зазначено всіх членів комісії, конкретні причини залиття, переліку пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість, а також інших необхідних для такого документа реквізитів. Суд не бере до уваги посилання позивача на висновок ЧП «Експертна група класик», як доказ завдання йому шкоди саме [PERSON], оскільки сам по собі такий висновок не може бути достатнім та допустимим доказом даної обставини. Враховуючи вищевказане, суд доходить висновку, що позивачем не надано суду належних та допустимих доказів неправомірних дій щодо залиття квартири саме [PERSON], а відтак і про достатність правових підстав для відмови у задоволенні позовних вимог. За змістом ст.141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати у разі відмови в позові покладаються на позивача.

Outcome: dismissed