Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-06 00:00:00

позивач звернулась до суд з позовом до відповідача про визначення ідеальних часток у праві власності на квартиру №6 за адресою м. Львів, вул. Дж.Вашингтона, 5, а саме: [PERSON] - 1/3 квартири № 6 за адресою м. Львів, вул. Дж. Вашингтона, 5, [PERSON] - 1/3 квартири № 6 за адресою м. Львів, вул. Дж. Вашингтона, 5, [PERSON] на час її смерті 16.11.2014 року 1/3 квартири №6 за адресою м. Львів, вул. Дж. Вашингтона, 5, та визнання за [PERSON] право власності в порядку спадкування за заповітом у спадщині в розмірі 1/3 частки квартири за адресою [ADDRESS], що відкрилася 16.11.2014 року після смерті [PERSON] Свої вимоги мотивує тим, що є співвласником квартири за адресою [ADDRESS]. Іншими співвласниками вказаної квартири є відповідач [PERSON] та [PERSON], яка була матірю позивача та померла 16.11.2014 року. Відповідно до заповіту померлої від 02.09.20105 року, остання заповіла свою частку в вказаній квартирі позивачу. Після звернень до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом позивачу було відмовлено, оскільки частки у спільній сумісній власності не визначені. Оскільки в позасудовому порядку визначити частку позивача неможливо, а тому змушена звернутись до суду. Окрім цього, оскільки позивач постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вона зареєстрована із померлою за одною адресою, на час відкриття спадщини проживала разом з нею, крім того протягом шести місяців подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини, просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом у спадщині в розмірі 1/3 частки квартири за адресою [ADDRESS], що відкрилася 16.11.2014 року після смерті [PERSON] В судове засідання позивач, представник позивача не зявились. Представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти заочного рішення не заперечує. А тому суд вважає можливим розглянути справу у відсутності позивача та його представника на основі наявних доказів. Відповідач в судове засідання повторно не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, причин неявки суду не повідомив. А тому суд вважає, що відповідно до ст.224 ЦПК України, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи, слід розглянути справу у відсутності відповідача, ухваливши заочне рішення. Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності зібрані у справі докази, суд встановив наступне. Відповідно до п.1 ст.368 ЦК України визначено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до п. 2 ст.370 ЦК України передбачено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Як вбачається із свідоцтва про право власності на квартиру (а.с.4), квартира [ADDRESS] належить [PERSON], [PERSON], [PERSON] на праві спільної сумісної власності. Як вбачається із копії свідоцтва про смерть серії 1-СГ №371932, [PERSON] померла 17.11.2014 року про що вчинено актовий запис №1668 (а.с.15) та після смерті якої було відкрито спадкову справу, що стверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с.16). Виходячи з презумпції рівності часток кожного із співвласників, оскільки інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду, суд приходить до висновку, про те, що на час смерті [PERSON] частки всіх були рівні, а тому позовні вимоги слід задоволити та визначити ідеальні частки у спільній сумісні власності на квартиру [ADDRESS] співвласників [PERSON], [PERSON], [PERSON] по 1/3 частині за кожним. Окрім цього, положеннями ч.1 ст.1296 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. У відповідності до вимог ч.2 ст.1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Як вбачається із заповіту [PERSON] (а.с.13), померла заповіла належну їй частину квартири [ADDRESS] позивачу [PERSON] Судом встановлено, що позивач звертався до нотаріуса за видачею їй свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, проте їй було відмовлено у звязку із відсутністю заяви відповідача про належність померлій 1/3 частини квартири [ADDRESS]. (а.с.17) Відповідно до ст.392 ЦК України, власник майна може предявити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності. Таким чином, оскільки судом встановлено, що померлій [PERSON] належала 1/3 частина квартири [ADDRESS], померла заповіла належну їй частину доньці позивачу [PERSON], а тому позовні вимоги в частині визнання права власності за позивачем в порядку спадкування за заповітом в розмірі 1/3 частки квартири за адресою [ADDRESS] слід також задовольнити.

Outcome: approved