Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-04 00:00:00

Позивач звернувся з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] , спадкоємцем за заповітом є позивач по справі - його син [PERSON] . Однак позивач 26.11.2018року отримав від нотаріуса відмову у вчиненні нотаріальної дії оскільки пропустив 6-ти місячний строк звернення із заявою про прийняття спадщини. Раніше він не звертався до нотаріальної контори з приводу отримання спадщини, оскільки вважає. що фактично прийняв спадщину, оскільки знав про наявність заповіту та з серпня 2017року постійно проживав з батьком в даній квартирі, а тому і звернувся до суду щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, вважає що вона пропущений з поважних причин. До судового засідання представник позивача надав заяву про розгляд справи без його участі, оскільки на позові наполягає та просить суд позов задовольнити. Відповідач до судового засідання не з`явився про дату, місце та час повідомлявся належним чином про причини неявки суд не повідомив, явку свого представника не забезпечив. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , який був батьком позивача [PERSON] . За життя [PERSON] склав заповіт відповідно до якого на випадок смерті заповів свою квартиру [ADDRESS] синові [PERSON] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій 26.11.2018року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Манохіна Г.О. відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину, після померлого [PERSON] у зв`язку з пропущенням 6-ти місячного строку для прийняття спадщини. Згідно з положеннями частин 1, 2 ст.1220, ч.1 ст.1222, ч.3 ст.1223 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Дією, що свідчить про прийняття спадщини, є подача заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1272 ч.ч.1,3 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З обставин, наведених у позовній заяві, які згідно з ч.1 ст.82 ЦПК не підлягають доказуванню, оскільки визнані сторонами, випливає, а також встановлено судом, що позивач будучи спадкоємцем померлого, у встановлений законом строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Позивач, в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається постійне проживання в даній квартирі, однак отримав відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом в зв`язку з пропущенням строку. Відповідно до роз`яснень, викладених в п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, які роблять вчасне звернення в нотаріальну контору неможливим або важким. З урахуванням того, що позивачем був пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причин, та за умови відсутності спору про спадщину, суд вважає позов обґрунтованим і таким що підлягає задоволенню. На підставі наведеного,

Outcome: approved