Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-25 00:00:00

Позивач звернулась в суд з позовом до відповідача про встановлення факту, що має юридичне значення, стягнення майнової та моральної шкоди посилаючись на те, що 01 грудня 2017 року між сторонами укладений договір №ЦТО-2612/17 на централізовану охорону майна фізичних осіб засобами сигналізації з реагуванням наряду поліції охорони. 22 травня 2019 року відбулось спрацювання технічних засобів охорони за адресою м. Полтава, вул. Артільна,2. У результаті проникнення сторонніх осіб у позивача та її родини викрадено особисте майно на значну суму. Відділенням поліції №1 ПВПГУНП в Полтавській області відкрито кримінальне провадження. Як встановлено, відповідачем допущено ряд грубих порушень умов договору та вимогам «Інструкції про організацію службової діяльності органів поліції охорони під час виконання заходів з фізичної охорони об`єктів». При спрацюванні сигналізації, відповідач порушив порушення пп.а) п.4.1.3, п. 4.1.4 Договору, а саме наряд поліції охорони прибув із порушенням регламенту часу, позивача не повідомлено про спрацювання сигналу тривоги, працівники відповідача не вжили жодних заходів щодо оперативного виявлення грабіжників, на них були відсутні шоломи та бронежилети, не працювали нагрудні боді-камери, реєстратор в поліцейському автомобілі, у будинок впустили сторонню особу. За зверненням позивача проведено відповідачем службове розслідування, де встановлено порушення функціональних обов`язків наряду реагування та притягнено осіб до дисциплінарної відповідальності. Проникнення сторонніх із подальшим викраденням належного позивача майна стало можливим через неналежне виконання відповідачем умов договору. Працівники охорони прибули на місце через 15 хвилин, а не 10 , як останні зазначають. Просила встановити факт неналежного виконання Управлінням поліції охорони в Полтавській області договірних зобов`язань за договором № ЦТО-2612/17 від 01.12.2017 року на централізовану охорону майна фізичних осіб засобами сигналізації з реагуванням наряду поліції охорони. Відповідно до п.5.1.1. стягнути з Управлінням поліції охорони в Полтавській області на користь позивача майнову шкоду в розмірі 2 000 грн. Діями відповідача позивачу завдано значну моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, що зазнала позивач, тяжкість вимушених змін у її житті. Кримінальне правопорушення стало можливе через неналежне виконання відповідачем своїх обов`язків, що позначилося на негативних змінах у житті позивача. У її чоловіка у зв`язку з переживанням за втрату майна почалися серйозні проблеми зі здоров`ям, що потягли за собою перебої серцевої діяльності. Моральну шкоду оцінює в 200 000 грн. Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 06 березня 2020 року відкрито загальне позовне провадження. Ухвалою суду від 17 червня 2020 року у задоволенні клопотання представника відповідача про зупинення провадження по справі відмовлено, закрито підготовче провадження, справа призначена до розгляду. У судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали пославшись на викладені в позовній заяві обставини та просили задовольнити. Третя особа вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Представник відповідача в судове засідання свого представника не направив, про час та місце розгляду справи повідомлений належно, від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи в зв`язку з перебуванням у відпустці. Вирішуючи дане клопотання, суд виходить з того, що відповідачем є юридична особа, яка має можливість забезпечити явку іншого представника, який уже приймав участь у підготовчому судовому засіданні та його повноваження на час розгляду справи діють. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та правовідносини сторін, приймаючи до уваги відсутність підстав, передбачених ст.223 ЦПК України для відкладення розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника відповідача, який в судове засідання не з`явився. Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву щодо не визнання позовних вимог посилаючись на те, що укладений між сторонами договір не є договором охорони, оскільки відповідач не приймав майно позивача на зберігання і не вступав у володінні ним. При спрацюванні сигналізації за адресою [ADDRESS] працівники відповідача прибули на місце в технічно можливий термін, а саме 10 хв. Договором, що укладений між сторонами не встановлений конкретний час прибуття наряду взводу реагування. Відповідач не був належним чином повідомлений про дату та час проведення визначення розміру збитків, тому суму визначену позивачем просив суд не брати до уваги. Також проведеним службовим розслідуванням за фактом виявлених порушень нарядом реагування, які мали місце при виїзді щодо надходження сигналу «тривога» за адресою [ADDRESS] встановлено порушення заходів особистої безпеки. Позовні вимоги щодо стягнення моральної шкоди вважає необґрунтованими. Позовні вимоги просили залишити без задоволення. Суд,заслухавши пояснення позивача та представника позивача, третьої особи, дослідивши докази по справі, дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом установлено, що згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 13 жовтня 2015 року [PERSON] є власником домоволодіння за адресою [ADDRESS] . Частиною першою статті 626 ЦК України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до статті 6 цього Кодексу, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України). Частина перша статті 629 ЦК України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. 01 грудня 2017 року між сторонами укладений договір № ЦТО-2612/1Т на централізовану охорону майна фізичних осіб засобами сигналізації з реагуванням наряду поліції охорони ( далі Договір № ЦТО-2612/1Т), відповідно до умов якого Управління поліції в Полтавській області в подальшому виконавець та [PERSON] , в подальшому замовник, яка мешкає за адресою [ADDRESS] , з іншої сторони уклади цей договір, а саме згідно п.1.1 замовник доручає, а виконавець зобов`язується здійснювати технічне обслуговування сигналізації та охорону майна на об`єкті, що знаходиться за адресою [ADDRESS] (далі об`єкт). Виконавець здійснює охорону майна шляхом спостереження за станом встановленої на об`єкті сигналізації, яка контролює цілісність його будівельних конструкцій в період централізованої охорони та забезпечує виїзд до об`єкту наряду реагування поліції охорони у випадку спрацювання сигналізації об`єкту. Як встановлено в судовому засіданні на об`єкті відсутні вразливі місця, що не були обладнані сигналізацією. Також відсутні належні докази, що на час спрацювання сигналізації у будинку позивача, а саме 22 травня 2019 року, остання була в несправному стані. У цей період сигналізація на об`єкті знаходилась під спостереженням ПЦС( пульт централізованого спостереження). Пунктом 4.1. Договору № ЦТО-2612/1Т визначено, що виконавець зобов`язаний здійснювати охорону майна замовника, що знаходиться на Об`єкті у відповідності до умов Договору (п. 4.1.2). У разі надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації на Об`єкті в період охорони (п.4.1.3) забезпечити негайний виїзд та прибуття в технічно можливий термін на Об`єкт НР (наряд реагування поліції охорони) для встановлення причин спрацювання сигналізації; Відповідно до п 4.1.4. Договору №ЦТО-2612/1Т при виявленні НР ознак проникнення сторонніх осіб на Об`єкт, вживати заходів до їх затримання, перебувати на місці події до прибуття на Об`єкт Замовника або його уповноважених осіб та оперативної групи територіального підрозділу Національної поліції. Пунктом 5.1.1. Договору № ЦТО-2612/1Т визначено, що виконавець несе майнову відповідальність за прямі дійсні збитки, заподіяні Замовнику внаслідок невиконання або неналежного виконання своїх договірних зобов`язань та наявності вини за їх спричинення на суму не більше 2000 ( Двох тисяч грн . 00 коп). Пунктом 6 Договору № ЦТО-2612/1Т визначені обставини, за яких виконавець звільняється від відповідальності. Відповідно до умов Договору № ЦТО-2612/1Т, позивач свої зобов`язання виконала у повному обсязі, здійснювала встановлену договором плату за надання послуг з охорони майна. Будинок був обладнаний необхідними засобами сигналізації і будь-яких зауважень з боку відповідача ні з цього, ні з іншого приводу не було. Відповідачем не надано суду доказів щодо порушення позивачем умов Договору № ЦТО-2612/1Т . У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року у справі № 355/385/17 (провадження № 61-30435сво18) міститься висновок, що: «у статті 629 ЦК України закріплено один із фундаментів на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати. Не виконання обов`язків, встановлених договором, може відбуватися при: (1) розірванні договору за взаємною домовленістю сторін; (2) розірванні договору в судовому порядку; (3) відмові від договору в односторонньому порядку у випадках, передбачених договором та законом; (4) припинення зобов`язання на підставах, що містяться в главі 50 ЦК України; (5) недійсності договору (нікчемності договору або визнання його недійсним на підставі рішення суду)». Судом не можуть бути прийняті до уваги заперечення представника відповідача, що укладений між сторонами Договір № ЦТО-2612/1Т не є договором охорони, оскільки сам договір містить відомості, що це договір на централізовану охорону майна фізичних осіб засобами сигналізації з реагуванням наряду поліції охорони. Відповідно цього ж договору охорона майна є комплекс організаційно-технічних заходів, що здійснює виконавець, у визначений Договором період часу по забезпеченню збереження майна на об`єкті від протиправних посягань на нього третіх осіб шляхом спостереження за станом сигналізації об`єкту, а також оперативного реагування наряду реагування поліції охорони на спрацювання сигналізації об`єкту, встановлення причин спрацювання та відповідних дій наряду реагування поліції охорони у межах наданих законодавством України повноважень. Касаційний Господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 27.08.2019 року, справа 911/1867/18 зазначив, що договір охорони за своєю правовою природою відноситься до двосторонніх (синалагматичних) консенсуальних, оплатних договорів, укладення якого зумовлює взаємне виникнення у кожної зі сторін прав та обов`язків. За договором охорони охоронець, який є суб`єктом підприємницької діяльності, зобов`язується забезпечити недоторканність особи чи майна, які охороняються. Володілець такого майна або особа, яку охороняють, зобов`язанівиконувати передбаченідоговором правила особистої та майнової безпеки і щомісячно сплачувати охоронцю встановлену плату(ст. 978 ч.1 ЦК України). 22 травня 2019 року відбулось спрацювання технічних засобів охорони за адресою [ADDRESS] , а саме в результаті проникнення на об`єкт сторонніх осіб викрадене належне позивачу та особисте майно на значну суму. 22 травня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч.3 ст. 185 КК України внесена інформація, а саме, що в період часу з 07 год. 30 хв. до 11 год. 07 хв. 22.05.2019 року невстановлена особа перебуваючи біля будинку [ADDRESS] , де діючи умисно та протиправно з корисливою метою особистого збагачення шляхом віджиму метало пластикового вікна проникла до приміщення вище вказаного будинку власником якого є [PERSON] , звідки таємно викрала належні останній золоті вироби та кошти, чим спричинила [PERSON] матеріального збитку сума якого встановлюється. На час розгляду справи у кримінальному провадженні проводиться досудове розслідування. Особа причетна до вчинення даного кримінального правопорушення не встановлена. Як встановлено в судовому засіданні, позивач зверталась на адресу відповідача з заявами щодо неналежного виконання останніми Договору № ЦТО-2612/1Т. З приводу звернення позивача, відповідачем проведено службове розслідування за фактом виявлених порушень функціональних обов`язків нарядом реагування «Мастак-23» батальйону УПО Полтавської області. У ході якого встановлено, що 22 травня в 10 год. 49 хв. за адресою м. Полтава, вул. Артільна,2 приватний будинок громадянки [PERSON] , надійшов сигнал тривоги на ПЦС ЦТО УПО Полтавської області. В ході проведено службового розслідування встановлено, що під час слідування на спрацювання наряд прибув на об`єкт в 10 год. 59 хв. В ході відпрацювання сигналу «Тривога» на об`єкті були виявлені ряд грубих порушень функціональних обов`язків співробітниками, а саме допуск до об`єкту, - відчиненого гаражу сторонню особу. При обстеженні наряд не використав куле захисні шоломи, бронежилети, не використав наявний нагрудний відео регістратор. Під час перевірки встановлено, що наряд реагування своєчасно не проінформував територіальний орган поліції та власника будинку [PERSON] , яка самостійно викликала СОГ відділення поліції № 2 Полтавського ВП ГУНП Полтавської області. З пояснень працівників поліції з`ясовано , що дані недоліки стали можливими унаслідок їх особистої недисциплінованості, недобросовісного виконання покладених функціональних обов`язків згідно вимог наказу МВС України від 07.07.2017 № 577, наказу ДПО НПУ від 22.12.2016 № 199 та договірних зобов`язань. Службовим розслідуванням встановлено, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування уважати такими, що підтвердилися. Наказом № 1844 від 25.06.2019 року Управління поліції охорони в Полтавській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських взводу реагування батальйону УПО Полтавської області» встановлено, що в ході відпрацювання сигналу «Тривога» на об`єкті за адресою [ADDRESS] були виявлені грубі порушення заходів особистої безпеки членами екіпажу ( відсутні бронежилети та куле захисні шоломи), старший наряду [PERSON] не використав наявний нагрудний відеореєстратор. З тильного боку подвір`я було виявлено особу, яка назвалася невісткою господарів будинку, яку старший наряду [PERSON] запросив пройти до відчиненого гаражу, грубо порушивши вимоги наказу МВС України від 07.07.2017 № 577, наказу ДПО НПУ від 22.12.2016 № 199 пропустив вперед себе в середину будівлі сторонню особу. За результатами службового розслідування відомості, які стали підставою для його призначення, підтвердилися. Винні особи притягнуті до дисциплінарної відповідальності. Таким чином, відповідач в ході проведення службового розслідування, сам констатував та визнав порушення договірних зобов`язань між сторонами з вини працівників Управління поліції охорони в Полтавській області. Крім того , суду не надано жодного доказу, яким чином наряд реагування поліції охорони вживав ( якщо вживав взагалі) заходів до затримання сторонніх осіб на об`єкті, як передбачено п. 4.1.4 Договору № ЦТО-2612/1Т. Отже, в судовому засіданні знайшов підтвердження факт неналежного виконання відповідачем своїх договірних зобов`язань в частині допущення до об`єкту сторонньої особи, яка не є уповноваженою особою позивача; неповідомлення позивача, як замовника щодо проникнення сторонніх осіб на об`єкт , не здійснення виклику територіального органу поліції. Як встановлено в судовому засіданні, позивача про проникнення сторонньої особи / осіб до її будинку було повідомлено не працівниками Управління поліції охорони в Полтавській області та безпосередньо позивач викликала працівників поліції у зв`язку з вчиненням крадіжки з належного їй будинку. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 2 000 грн. Що стосується позовних вимог про стягнення моральної шкоди, то суд виходить з наступного. Поняття моральної (немайнової) шкоди і порядок її відшкодування визначається статтею 23 ЦК України. Зокрема, підставами відшкодування моральної шкоди можуть бути порушення майнових, особистих немайнових прав особи, коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції або випливає із її положень; у випадках, передбачених Цивільним кодексом та іншим законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Як було встановлено у судовому засіданні, 01 грудня 2017 року між сторонами укладено Договір № ЦТО-2612/1Т , проте умовами вказаного договору не передбачено відшкодування моральної шкоди. Отже, аналіз зазначених правових норм, Договору, що укладений між сторонами дає підстави для висновку, що чинним законодавством та умовами договору не передбачено право позивача на відшкодування моральної шкоди у зв`язку із неналежним виконанням умов договору, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди . Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року). Оскаржуване судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення. Враховуючи норми ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витратив розмірі 1 681 грн. 60 коп.

Outcome: partial