Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-28 00:00:00

Позивач звернулась до Каховського міськрайонного суду Херсонської області з позовом до Каховського міськрайонного\~ відділу\~державної виконавчої\~служби Південного\~міжрегіонального управління\~міністерства юстиції\~(\~м.\~Одеса),\~треті особи:\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~про усунення\~перешкод у\~розпорядженні нерухомим\~майном шляхом\~зняття арешту. Позовна заява мотивована тим, що позивачу на підставі договору дарування належить Ѕ частини квартири за [ADDRESS] . Дарителем нерухомості на праві приватної власності була [PERSON] , власник другої частини квартири, яка [INFO] померла. Позивач є донькою спадкодавця. Державним нотаріусом позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про спадщину, оскільки квартира перебуває у єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Листом Каховського МВ ДВС позивача повідомлено, що виконавчий документ, на підставі якого накладено арешт на нерухоме майно, неможливо ідентифікувати. Більш детальну інформацію надати не можливо, оскільки строк зберігання в архіві завершених виконавчих проваджень становить три роки. Позивач просить зняти арешт на все нерухоме майно, що розташоване за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 12.05.2021 року провадження по справі відкрито та призначено до судового засідання в порядку спрощеного позовного провадження. Позивач в судове засідання не з`явилась, надала заяву про слухання справи за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає у повному обсязі, не заперечує проти винесення заочного рішення. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про слухання справи за його відсутності, рішення просить винести на розсуд суду. Треті особи в судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, не заперечують проти задоволення позовних вимог. Відповідно до ст.\~247\~ч.\~2\~ЦПК України у\~\~разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Об`єкт нерухомого майна: квартира за [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право власності ( а.с.11). Відповідно до свідоцтва про народження, батьками [PERSON] значаться: [PERSON] та [PERSON] ( а.с.54). Відповідно до договору дарування від 20.01.1998 року, [PERSON] одарувала [PERSON] Ѕ часткою квартири [ADDRESS] ( а.с.10). Як вбачається зі свідоцтва про шлюб, [PERSON] , після реєстрації шлюбу, 01.06.2011 року, змінила прізвище на « [PERSON] » ( а.с.9). [INFO] померла [PERSON] , актовий запис № 190, що підтверджується свідоцтвом про смерть ( а.с.12). Відповідно д о Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 19.03.2014 року, [PERSON] на праві приватної власності належить Ѕ частки квартири [ADDRESS] ( а.с.26). В матеріалах спадкової справи містяться заяви [PERSON] та [PERSON] про відмову від прийняття спадщини, що залишилась після померлої [INFO] [PERSON] ( а.с.55, 50). Відповідно до довідки КП « Каховське БТІ» від 04.04.2014 року, нерухоме майно, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 06.01.1998 року, видане на підставі рішення Каховського виконкому від 21.10.1997 року 255 в цілому ( а.с.59). Як вбачається з відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, накладено арешт на все нерухоме майно, що належить [PERSON] , реєстраційний номер обтяження 10538033, підстава обтяження постанова АЕ 629777, 26.11.2010, ВДВС Каховського МРУЮ ( а.с. 14). Відповідно до довідки Каховської міської державної нотаріальної контори Херсонської області від 05.05.2021 року, за даними спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , спадкоємцем є дочка спадкодавця [PERSON] , [INFO] ( а.с. 27). Спори про цивільне право , пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15,16 Цивільного процесуального кодексу України, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про звільнення майна з-під арешту може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Пунктами 1, 2 постанови № 5 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» роз`яснено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Право власності належить до основоположних прав людини, утілення яких в життя становить підвалини справедливості суспільного ладу. Захист зазначеного права гарантовано ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Як передбачено цією міжнародно-правовою нормою, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном і ніхто не може бути позбавлений власного майна інакше як в інтересах суспільства й на умовах передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики ЄСПЛ втручання в це право повинне мати законні підстави й мету, а також бути пропорційним публічному інтересу. Особи, котрі зазнають порушення права мирного володіння майном, як і інших визначених Конвенцією прав, відповідно до ст. 13 міжнародного правового акту повинні бути забезпеченні можливістю ефективного засобу юридичного захисту в національному органі. На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені в ст.41 Конституції України, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень встановлених законом. За ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. На сьогодні позивач має намір розпорядитися належним йому майном, проте через наявність арешту позбавлена можливості це зробити. Таким чином, арешт накладений на майно порушує право власності позивача. Згідно із ч.2 ст.50 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Відповідно до ч.ч. 1,2,3 ст.60 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. Враховуючи наявність накладеного арешту на майно, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право власності не може, суд приходить до висновку про необхідність захисту його права шляхом скасування такого арешту, оскільки позовні вимоги засновані на законі та знайшли своє повне підтвердження в ході судового розгляду. При таких обставинах, суд дійшов до висновку про те, що є всі підстави, передбачені законом, для задоволення позову і суд вважає,що позовні вимоги\~\~ є законними та обґрунтованими та мають бути задоволені.

Outcome: approved