Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-10 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернулась в суд з позовом до відповідача та просить визначити їй додатковий строк тривалістю 6 місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Стислий виклад позиції сторін позиція позивача \~ \~ \~ \~В обґрунтування своїх вимог позивач покликалась на те, що з 28.05.2021 по 11.06.2021 та з 12.06.2021 по 05.07.2021 знаходилась на лікуванні в Медичному центрі «Мирра» в м. Бершадь Вінницької області. У зв`язку з цим пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, яка відкрилась зі смертю її матері [PERSON] [INFO] . \~ \~ \~ \~Інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті [PERSON] немає. 29.09.2021 нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Тому вона просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка у судове засідання не з`явилась, подала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що позов підтримує в повному обсязі. позиція відповідача Представник відповідача у судове засідання не з`явився, однак подав письмову заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги визнав в повному обсязі. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії та рішення у справі. Позивач 02.11.2021 та 11.11.2021 подала заяви про розгляд справи за її відсутності, просила позов задоволити. Представник відповідача 01.11.2021 та 10.11.2021 подав заяви про розгляд справи за його відсутності, зазначив, що вважає позов таким, що підлягає до задоволення. Ухвалою від 30.09.2021 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 22.10.2021 відкладено підготовче судове засідання на 02.11.2021. У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення виходячи з такого. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб,інтересів держави (ч.1 ст.2 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом. \~ \~ \~ \~За вимогами ст.ст. 12, 81\~ЦПК України кожна\~сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Статтями 15, 16\~Цивільного кодексу\~України передбачено,\~що кожна\~особа має\~право на\~захист свого\~цивільного права\~у випадку його порушення, невизнання або заперечення, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу. Згідно ч. 3 ст.\~200\~ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК Україниу разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини Відповідно до заповіту від 17.03.2020 засвідченого приватним нотаріусом Благовіщенського районного нотаріального округу Веліховською Т. С., [PERSON] все своє майно де б воно не було та з чого б не складалось та все те, що належатиме їй на день її смерті заповіла [PERSON] . [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Гайворонським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 06.01.2021 серія [NUMBER] (а.с.7). Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку КР №035575 [PERSON] належить земельна ділянка площею 2,68 га №632 на території Гайворонської міської ради для ведення сільськогосподарського виробництва. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 24.05.1996 виданого державним нотаріусом Гайворонської ДНК Линюк Н. А., зареєстрованого в реєстрі №1638, спадкоємцем майна [PERSON] є його дружина [PERSON] . Спадкове майно на яке видано свідоцтво, зокрема житловий будинок з надвірними спорудами в [ADDRESS] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.09.2021 державним нотаріусом Гайворонської районної державної нотаріальної контори Ковбасюк Н. Ю. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Згідно довідки №11 виданої ТзОВ «Бершадська центральна аптека» м. Бершадь Медичний центр «Мирра» [PERSON] знаходилась на амбулаторному лікуванні з 28.05 по 11.06.2021 з діагнозом жовчнокам`яна хвороба, загострення, виражений інтоксикаційний синдром. Згідно довідки №10 виданої ТзОВ «Бершадська центральна аптека» м. Бершадь Медичний центр «Мирра» [PERSON] знаходилась на амбулаторному лікуванні з 14.06 по 05.07.2021 з діагнозом вертеброгенна люмбоітіологія зі стійким вираженим больовим синдромом. З довідки №1209 виданої 27.08.2021 Гайворонською міською радою Кіровоградської області [PERSON] , яка померла [INFO] , на день смерті була зареєстрована в будинку [ADDRESS] ; станом на 01.01.2021 за цією адресою, окрім неї, інші особи зареєстровані не були. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №67108355 від 02.11.2021 інформація за запитом « [PERSON] , дата смерті [INFO] » відсутня. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (а.с. 43) 17.03.2020 приватним нотаріусом Веліховською Т. С. посвідчено заповіт [PERSON] [INFO] , номер у спадковому реєстрі 65688775, чинний. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування До спірних правовідносин, які виникли між сторони, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України. У відповідності до ст.1217ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ч. 1 ст.\~1222\~ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. У силу ст.1216-1218\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1269\~ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1270 ЦК Українидля прийняття\~спадщини встановлюється\~строк у\~шість місяців,\~який починається\~з часу відкриття спадщини. Статтею 1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленогост. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно змісту ст.\~1272\~ЦК України позов\~про визначення\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини\~подається:\~1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. У пункті 24 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30\~травня 2008\~року №\~7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» роз`яснено,\~що вирішуючи\~питання визначення\~особі додаткового\~строку,\~суд досліджує\~поважність причин\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини.\~При цьому\~необхідно виходити\~із того,\~що поважними\~є причини,\~пов`язані\~з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч.3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. В постанові Верховного Суду від 13.03.2020 по справі № 314/2550/17 зазначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; значна відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В постанові Верховного Суду від 23.11.2020 в справі № 315/714/19 погодився з тим, що гостре раптове захворювання позивача, яке сталося за декілька днів до спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини, унеможливило його своєчасне звернення до приватного нотаріуса, зазначивши, що обставина пов`язана з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця. Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач вказує те, що з 28.05 по 11.06.2021 та з 14.06 по 05.07.2021 перебувала на лікуванні. Ця обставина створювала для неї істотні труднощі для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Надаючи оцінку аргументам позивача суд зауважує, що за загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом статті 1272\~ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Така ж позиція викладена в постанові ВС від 17.10.2018 у справі № 681/203/17-ц. Також, виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, та призведе до передачі цього майна територіальній громаді як відумерлої спадщини. При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими. У зв`язку з цим суд приходить до висновку, що гостре раптове захворювання позивача, з 28.05 по 11.06.2021 та з 14.06 по 05.07.2021, що припало на закінчення шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини (01.07.2021), яке підтверджене належними і допустимими доказами довідками медичного закладу, було об`єктивною перешкодою для подачі нею заяви про прийняття спадщини у строк, передбачений статтею 1270\~Цивільного кодексу\~України та\~вважає цю\~обставину поважною. У постанові\~Верховного Суду\~від 08\~травня 2019\~року у\~справі N 357/13630/16 (провадження N 61-29172св18) зазначено, що аналіз статей 1270, 1272\~ЦК України свідчить про те, що строк для прийняття спадщини є строком спеціальним, протягом якого існує саме право на спадщину. При цьому законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який прийшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, і це не є строком позовної давності, так як при наявності поважних причин спадкоємцю може бути визначено додатковий строк, достатній для прийняття спадщини. Отже, зважаючи на те, що позивачка звернулась до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину 29.09.2021, пропустивши встановлений законом шестимісячний строк з причини, яку суд визнав поважною, суд доходить висновку, що їй слід надати додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем . Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно положення ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, приймаючи до уваги визнання відповідачем позову, що в даному випадку не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю та це буде відповідати принципам розумності і справедливості. Визначаючи тривалість додаткового строку для звернення до нотаріуса з заявою для прийняття спадщини, суд вважає, що строк в два місяці з часу набрання рішенням законної сили в даному випадку є розумним та достатнім.

Outcome: partial