Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-23 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до суду у якому просить встановити факт спільного проживання однією сім`єю [PERSON] та померлої [PERSON] з 2001 року по день смерті, а саме по [INFO] . Визнати причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини поважними та надати [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Судові витрати покласти на відповідача. Мотивуючи вимоги тим, що [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на майно, що складається з квартири [ADDRESS] . Позивач, разом зі своєю дружиною [PERSON] та померлою [INFO] [PERSON] починаючи з 2001 року проживали однією сім`єю, а тому відповідно до ст. 1264 ЦК України належать до спадкоємців четвертої черги. 24.05.2017 року позивач звернувся із заявою до Десятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Проте постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори від 24 травня 2017 року, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом так, як позивачем було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України та відсутні докази щодо встановлення факту проживання спадкоємця зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, що змушує позивача звернутись з даним позовом до суду. Факт проживання позивача разом з померлою [INFO] [PERSON] однією сім єю не менше п яти років до дня відкриття спадщини, [PERSON] обгрунтовує тим, що на початку 80-х років він разом з дружиною [PERSON] переїхав жити до квартири [ADDRESS] . В квартирі [ADDRESS] на одній сходовій клітині з позивачем, проживала [PERSON] , [INFO] , яка часто хворіла, не працювала, жебракувала, ходила по смітниках. Вона проживала одна в квартирі, жодних рідних та друзів не мала. Оскільки позивачу та його дружині стало шкода [PERSON] , вони почали їй допомагати, зокрема [PERSON] готувала їжу, прибирала квартиру [PERSON] . Позивач разом із [PERSON] здійснювали супровід [PERSON] до медичних установ, купували ліки, продукти харчування, допомогли відновити їй паспорт, матеріально її утримували. На початку 2001 [PERSON] запропонувала позивачу та його дружині переїхати жити до неї у квартиру, на що останні погодились, оскільки вважали [PERSON] членом своєї родини. Починаючи з 2001 року а ні позивач, а ні його дружина не бачили родичів, друзів, знайомих померлої та були єдиними хто її підтримував та допомагав. Означені факти, на думку позивача, вказують на те, що [PERSON] з 2001 року разом із позивачем проживали однією сім`єю. В свою чергу, позивач в\~установлений законом\~шестимісячний строк,\~не встиг\~подати до\~нотаріальної конторизаяву про\~прийняття спадщини,\~оскільки відповідно\~до Указу\~ПрезидентаУкраїни від\~14.07.2015\~року за\~№15/2015\~затвердженого 15.01.2015\~року №\~113\~ VІІІ\~«Про часткову\~мобілізацію» був\~призваний на\~військову службу\~та направлений\~до в/ч [NUMBER] \~(команда\~ [NUMBER] )\~в місто\~Рівне,\~що підтверджується\~Витягом зНаказу Міністерства\~Оборони України\~від 12.02.2015\~року за\~№25-ОП,\~а такожДовідкою виданою\~Дніпровським районним\~в м.\~Києві військовим\~комісаріатом (код [NUMBER] )\~за М808\~від 18.02.2015\~року.\~Згодом Позивача\~було переведено\~тапередислоковано в\~іншу частину\~для проходження\~служби ,\~а саме\~з 07\~березня 2015року він\~перебував на\~військовій службі\~в в/ч\~ [NUMBER] \~ВМС Збройних\~Сил України\~,\~щопідтверджується Довідкою\~№430\~від 03.04.2015\~року.\~Окрім того\~в період\~часу з\~12травня 2015\~року по\~19\~серпня 2015\~року та\~з 28\~вересня 2015\~року по\~18\~березня 2016року позивач\~приймав участь\~в антитерористичнійоперації на території Донецької області в підвідомчості в/ч [NUMBER] ВМС Збройних Сил України. А відтак, позивач просить визнати поважними причини пропуску для подання заяви на прийняття спадщини визначені ст.1270 ЦК України та поновити його. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 06.12.2017 року відмовлено представнику [PERSON] [PERSON] у прийнятті зустрічного позову [PERSON] до\~ [PERSON] ,\~треті особи:\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~Десята Київська\~державна нотаріальна\~контора про\~визнання права\~власності в\~порядку спадкування\~за законом (Т. 1 а.с. 233). У судовому засіданні Позивач та його представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі, з підстав викладених у позовній заяві та просили суд позов задовольнити. Представник позивача [PERSON] суду пояснила, що факт проживання позивача із [PERSON] однією сім`єю окрім наданих пояснень та показів позивача і відповідача [PERSON] , підтвердили також допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Натомість відповідачами [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] не спростовано доводи позивача, на які він посилається на підтвердження заявлених вимог. Представник позивача також просить не приймати до уваги рішення Апеляційного суду м. Києва від 04.08.2016 року у цивільній справі № 755/7924/15 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту проживання однією сім`єю і визнання права власності в порядку спадкування та за зустрічним позовом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , треті особи Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування. Оскільки обставини встановлені під час розгляду тієї справи не мають відношення до заявлених [PERSON] позовних вимог у даній справі. У справах різні предмети доказування та обставини на які сторони посилаються в обгрунтування заявлених вимог. Більше того, [PERSON] не приймав участі під час розгляду справи № 755/7924/15, не надавав своїх пояснень, доказів, а відповідно оцінка їм не була надана і судом. З огляду на означене просили задовольнити позовні вимоги. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] у судовому засіданні визнали заявлені позові вимоги в повному обсязі, виходячи з доводів якими обгрунтовується позовна заява та просили позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON] суду пояснив, що під час розгляду цивільної справи № 755/7924/15, представники [PERSON] вступили у домовленість із представниками відповідача та представляли в суді інтереси [PERSON] в супереч її правам та інтересам, що зумовило постановлення відповідного судового рішення. Для відновлення порушених прав сім`ї позивача, [PERSON] звернувся з даним позовом до суду, що є предметом розгляду даної справи. Вважав вимоги законними, обгрунтованими та доведеними, а тому просив про задоволення позову. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] та її представник [PERSON] у судовому засіданні заперечували проти позову у повному обсязі та просили відмовити у його задоволенні з підстав викладених у письмових запереченнях (Т. 1 а.с. 185 -188). Зокрема пояснили, що позивачем не надано суду жодного належного та допустимого доказу на підтвердження обставин факту спільного проживання однією сім`єю [PERSON] та померлої [PERSON] з 2001 року по день смерті. Представник відповідача [PERSON] суду пояснив, що рішенням Апеляційного суду м. Києва від 04.08.2016 року, залишеним без змін Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29.03.2017 року, в задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту проживання однією сім`єю відмовлено. У вищеозначеній\~справі №\~ 755/7924/15, розглядалось зокрема питання щодо місця фактичного проживання [PERSON] . Позивач стверджує, що проживав із [PERSON] та своєю колишньою дружиною в квартирі покійної однією сім`єю. Проте, вказана обставина не відповідає дійсності та спростована рішеннями судів у справі № 755/7924/15. Також відповідач [PERSON] надаючи свої пояснення у справі вказувала, що із позивачем [PERSON] вона розлучилась, а тому переїхала у квартиру до [PERSON] , що також не узгоджується із поясненнями позивача та обставинами встановленими у судових рішеннях у справі № 755/7924/15. Більше того, вважав, що оскільки [PERSON] та [PERSON] не перебували на той час у зареєстрованому шлюбі, то факт їхнього проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу може бути доведений лише відповідним рішенням суду. Представник відповідача вважає не доведеною обставину того, що позивачем здійснювались ремонті роботи у квартирі [ADDRESS] за його кошт, утримання померлої [PERSON] , допомога їй по господарству, на що посилається позивач. Той факт, що [PERSON] не проживала разом із позивачем та його колишньою дружиною з 2001 року і до моменту смерті [PERSON] у одній квартирі, яка розташована в будинку [ADDRESS] , свідчить і те, що [PERSON] померла у смт. Гребінки, Васильківського району, Київської області. У судовому засіданні [PERSON] та [PERSON] підтвердили, що вони у похованні [PERSON] участі не приймали. Останні десять років свого життя [PERSON] проживала разом зі своєю сестрою [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , та пририблизно раз на місяць [PERSON] їздила до міста Києва для отримання пенсії. Факт проживання [PERSON] у [ADDRESS] , підтверджується Листом Депутата Гребінківської селищної ради [PERSON] , яка підтвердила, що померла дійсно проживала останніх десять років за адресою: [ADDRESS] , а.с. 42 № 755/7924/15-ц); а також поясненнями свідків (Т .2 а.с. 29-37 № 755/7924/15-ц). Також, посилаючись на покази свідків, які були допитані у цивільній справі № 755/7924/15-ц, представник відповідача просив у задоволенні позову відмовити. Відповідач [PERSON] та представник третьої особи у судове засідання не з`явились, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Відповідач про причини неявки суд не повідомив. Від Десятої Київської державної нотаріальної Контори надійшла заява з проханням проводити розгляд справи у відсутність їхнього представника. За таких обставин суд вважає за можливе проводити розгляд справи у їх відсутність. Суд заслухавши пояснення позивача, його представника, відповідача [PERSON] та її представника, відповідачів [PERSON] , [PERSON] та її представника, допитавши свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , дослідивши матеріали справи, дослідивши матеріали цивільної справи № № 755/7924/15-ц та № 755/1792/15-ц, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 03.10.2014 року, виданим Виконавчим комітетом Гребінківської селищної ради Васильківського району Київської області. (Т. 1 а.с. 19). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входила однокімнатна квартира [ADDRESS] , яка належала померлій відповідно до Свідоцтва про право власності на житло, виданого Дніпровською районною державною адміністрацією м. Києва 20.08.1999 року; акції ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» у кількості 298 одиниць, відповідно до договору № 0036708 від 27.04.1994 року і приватизаційного платіжного доручення № 0036708 від 27.04.1994 року. (Т. 2 а.с.80). Із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулись до Десятої Київської державної нотаріальної контори, у встановлений законом строк, [PERSON] , як рідна сестра померлої, [PERSON] , [PERSON] , як рідні племінники померлої. [PERSON] заявою від 30.03.2015 року, зареєстрованою державним нотаріусом Гребінківської державної нотаріальної контори Київської області в реєстрі за № 2-742, відмовилась від належної їй за законом частки спадкового майна, яке залишилось після смерті [PERSON] , на користь ще однієї племінниці померлої [PERSON] . 31.03.2015 року [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] звернулися до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявами, в яких просили видати їм свідоцтво про право на спадщину за законом. Постановою нотаріуса від 20.10.2016 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON] , з підстав відсутності документів підтверджуючих родинні відносини [PERSON] та [PERSON] із померлою [PERSON] (Т. 2 а.с82). Про відмову [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з відсутністю у матеріалах справи документів, що посвідчують факт родинних відносин, а також ненаданням правовстановлюючих документів, нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори також направлено на їх адресу Лист від 25.05.2015 року. Крім вказаних осіб, 19 березня 2015 року з заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] до Десятої Київської державної нотаріальної контори звернулась [PERSON] . Постановою нотаріуса від 10.04.2015 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю судового рішення про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем протягом п`яти років до дня смерті. (Т. 2 а.с. 55,56). Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 26.02.2016 року позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності в порядку спадкування задоволено частково. Встановлено факт спільного проживання однією сім`єю [PERSON] та [PERSON] з 2001 року до її смерті [INFO] . У задоволенні решти позовних вимог [PERSON] відмовлено. Зустрічний позов [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , треті особи - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування задоволено частково. Встановлено факт, що [PERSON] , [INFO] , є племінницею [PERSON] , померлої [INFO] . Встановлено факт, що [PERSON] ,\~ [INFO] , є племінницею [PERSON] , померлої [INFO] . Встановлено факт, що [PERSON] , [INFO] , є племінником [PERSON] , померлої [INFO] . Встановлено факт, що [PERSON] , [INFO] , є рідною сестрою [PERSON] , померлої [INFO] . У задоволенні решти позовних вимог за зустрічним позовом відмовити. Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 04.08.2016 року, залишеним без змін Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29.03.2017 року, рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 26 лютого 2016 року в частині встановлення факту, що [PERSON] , [INFO] , є рідною сестрою [PERSON] , померлої [INFO] скасовано. Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 26 лютого 2016 року в частині задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту проживання однією сім`єю скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення наступного змісту. В задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту проживання однією сім`єю відмовити. В решті рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 26 лютого 2016 року залишити без змін. Вирішено питання розподілу судових витрат. 19 травня 2017 року із заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] до Десятої Київської державної нотаріальної контори звернувся [PERSON] . Постановою нотаріуса від 24.05.2017 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю судового рішення про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем протягом п`яти років до дня смерті. (Т. 2 а.с. 98). Звертаючись до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання спадкоємця із спадкодавцем однією сім`єю та визначення додаткового строку на прийняття спадщини, [PERSON] посилалася на те, що в 2001 році [PERSON] запропонувала йому разом із дружиною [PERSON] пожити в її квартирі [ADDRESS] , у зв`язку із тим, що позивач разом із дружино опікувались та допомагали [PERSON] вважаючи її членом своєї родини. З 2001 року та по момент смерті [PERSON] вони проживали разом, позивач із дружиною допомагали [PERSON] в оформленні документів на отримання пенсії та субсидії, займалися побутовими питаннями, зробили за власні кошти ремонт в квартирі, а тому, як особа, що проживала однією сім`єю зі спадкодавцем не менш ніж п`ять років до відкриття спадщини, [PERSON] має право спадкувати за [PERSON] як спадкоємець четвертої черги. Згідно із ч. 2,4 ст. 3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Статтею 1264 ЦК України визначено, що у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Таким чином, при з`ясуванні наявності чи відсутності підстав вважати, що [PERSON] та [PERSON] проживали однією сім`єю, підлягають встановленню в сукупності такі факти, як спільне проживання, спільний побут, наявність взаємних прав та обов`язків. За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані\~встановлюються такими\~засобами: письмовими,\~речовими і\~електронними доказами; висновками\~експертів; показаннями свідків. Як убачається з матеріалів справи, допитані судом свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] суду показали, що [PERSON] разом із померлою [INFO] [PERSON] з 2001 року проживали однією сім`єю, вели спільне господарство, були пов`язані спільним побутом, зокрема [PERSON] за власний кошт здійснював ремонті роботи у квартирі, що належала на праві власності [PERSON] , утримували її матеріально, оскільки вона була людиною похилого віку та потребувала лікування. Свідок [PERSON] суду показав, що здійснював ремонті роботи у квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] . Розраховувався з ним за проведені ремонтні роботи позивач [PERSON] . Свідок [PERSON] , суду показав, що з 2014 року працює двірником у будинку [ADDRESS] . Йому не відомо чи вели спільне господарство позивач із померлою [PERSON] . Проте йому відомо про тривалу відсутність позивача за місцем своєї реєстрації у зв`язку із його перебуванням на військовій службі в зоні АТО. Також свідок повідомив, що [PERSON] проживала одна у квартирі [ADDRESS] , проте квитанції на оплату комунальних послуг по квартирі [ADDRESS] він передавав [PERSON] . Свідок [PERSON] , суду також показала, що [PERSON] проживала одна у квартирі [ADDRESS] , а [PERSON] та його дружина [PERSON] їй допомагали, оскільки проживали по сусідству. Таким чином, покази допитаних у судовому засіданні свідків є суперечливими в частині проживання позивача разом із [PERSON] однією сім`єю. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 21.09.2018 року відмовлено представнику відповідача [PERSON] у клопотанні про оголошення перерви для можливості відтворення фіксації технічними засобами судових засідань від 16.09.2015 року та 10.11.2015 року у цивільній справі № 755/7924/15 під час проведення яких здійснено допит свідків, які давали суперечливі покази із допитаними у даному судовому засіданні свідками. Оскільки за положеннями ч. 2 ст.78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. [PERSON] не приймав участь у цивільній справі № 755/7924/15. Під час її розгляду не з`ясовувались обставини його спільного проживання однією сім`єю із [PERSON] . Більше того, такі покази свідків не можуть бути прийняті до уваги оскільки порушують права позивача задавати питання свідкам відносно обставин, що мають значення для даної конкретної справи, що є предметом розгляду, оскільки таке клопотання було заявлене на стадії дослідження доказів. Клопотань про допит та виклик свідків стороною відповідача суду не заявлялось, не зважаючи на те, що судом було роз`яснено учасникам процесу їхні права та обов`язки передбачені ст. ст. 12,13,43,44,49,214-216 ЦПК України, зокрема право заявляти відповідні клопотання. А також, роз`яснено наслідки вчинення або невчинення відповідних процесуальних дій. Відповідачі та їх представник скористались даним правом на власний розсуд і не заявляли клопотань про допит та виклик свідків, на підтвердження обставин, якими вони обгрунтовують свої заперечення. Надаючи оцінку письмовим доказам, які містяться у матеріалах справи, убачається, що за даними довідки форми 3 виданої Комунальним концерном НТР «Комунального сервісу» № 2787 від 24.05.2017 року [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] зареєстровані у квартирі [ADDRESS] . За даними довідки 3 виданої ЖЕК 1016 № 54-38-68, у квартирі [ADDRESS] по день смерті була зареєстрована [PERSON] (Т. 1 а.с.29). Також матеріали справи містять медичну документацію, яка свідчить про виїзди швидкої допомоги на адресу [PERSON] , її стаціонарне та амбулаторне лікування у медичних установах (Т. 1 а.с. 39-49). Разом з тим, дані докази не підтверджують проживання позивача із померлою [PERSON] однією сім`єю. У Дорученні на оформлення субсидії, яке датоване 04 липня 2014 року, зазначається, що [PERSON] , яка проживає за адресою [ADDRESS] , доручає [PERSON] , яка проживає за адресою [ADDRESS] , оформити субсидію. (Т. 1 а.с.32) Дане доручення було підписано [PERSON] та в ньому прямо зазначено, що місцем проживання [PERSON] є квартира [ADDRESS] , а не квартира [ADDRESS] , де проживала [PERSON] . При цьому, позивач вказує на їх спільне з дружиною проживання у квартирі [PERSON] . В наданому суду та дослідженому в судовому засіданні договорі про проведення розрахунків за водопостачання та водовідведення за показниками квартирних приладів обліку споживання холодної і гарячої води від 01 жовтня 2010 року, укладеному ЖРЕО-409 з [PERSON] , зазначено, що остання проживає в квартирі [ADDRESS] , кількість мешканців квартири 1. (Т. 1 а.с.35). Суд критично оцінює акт № 211 від 31.05.2017 року за підписом свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , зі змісту якого убачається, що [PERSON] та [PERSON] з 2001 року постійно проживали з [PERSON] у квартирі [ADDRESS] , оскільки як показав суду допитаний у судовому засіданні під присягою свідок [PERSON] , він працює двірником з 2014 року та знає позивача і [PERSON] з моменту влаштування на роботу, тобто з 2014 року. При цьому акт ним підписано про обставини починаючи з 2001 року, які не могли бути йому відомі. (Т. 1 а.с.97). Наявні в матеріалах справи квитанції про оплату житлово комунальних послуг, договір на відкриття та ведення поточного рахунку «Пенсійний» від 03.12.2009 року з підписами про отримання пенсії, заява про призначення житлової субсидії, від 04.08.2013 року декларація про доходи та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії, довідка про заміну електролічильника від 18.11.2010 року, договір № 5 від 05.12.2008 року та акт не свідчать беззаперечно про спільне проживання [PERSON] та [PERSON] , та про ведення спільного побуту та господарства, наявність взаємних прав і обов`язків тобто, проживання однією сім`єю.( Т. 1 а.с. 21-31,34,38,98-175). Таким чином, надані суду документи, якими [PERSON] обґрунтовує свої посилання на ведення спільного побуту з померлою [PERSON] , не свідчать однозначно про те, що вказані особи проживали разом та вели спільне господарство, мали взаємні права та обов`язки. Не підтверджені належними та допустимими доказами і доводи [PERSON] про те, що він за власні кошти зробив ремонт в квартирі [PERSON] , так як наявні в матеріалах справи розписки майстра [PERSON] не є достатніми доказами, що підтверджують реальне здійснення вказаних в них робіт в квартирі спадкодавця. Докази купівлі матеріалів, необхідних для проведення ремонту, в справі відсутні. Відомості щодо того, що [PERSON] , який написав розписку, є спеціалістом та дійсно виконує роботи, про які зазначено в розписці, позивачем суду також не надано. Більше того, як убачається із копії свідоцтва про смерть [PERSON] , воно видане Виконавчим комітетом Гребінківської селищної ради Васильківського району Київської області 03 жовтня 2014 року. На підтвердження того, що померла проживала останні 10 років в смт Гребінки Київської області, як про те стверджують відповідачі у справі, в матеріалах справи також наявний лист секретаря Виконкому Гребінківської селищної ради від 26 вересня 2015 року, завірений належним чином, що був досліджений судом у матеріалах цивільної справи № 755/7924/15. Разом з тим, в обґрунтування своїх вимог, [PERSON] посилається на те, що проживав в місті Києві в квартирі [PERSON] разом з нею однією сім`єю до моменту смерті останньої. При цьому, позивачем не наведено обґрунтованих причин того, чому, проживаючи разом з нею, за його твердженнями, однією сім`єю в місті Києві до дня смерті, [PERSON] померла і була похоронена в смт. Гребінки Київської області, де і було видано свідоцтво про її смерть. Суд критично відноситься до тверджень позивача [PERSON] та відповідача [PERSON] , що їм чинились перешкоди у похованні [PERSON] з боку [PERSON] та [PERSON] , оскільки належних, допустимих та достовірних доказів на підтвердження даної обставини суду не надано. З огляду на дослідженні під час судового розгляду докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, про їх суперечність та недостатність на підтвердження та доведення обгрунтованості заявлених позовних вимог в частині проживання [PERSON] однією сім`єю з 2001 року із померлою [INFO] [PERSON] та наявність взаємних прав і обов`язків. В силу вимог ч. 6 ст. 81 ЦПК України, рішення суду не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи, що позивачем не доведено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами факт його проживання однією сім`єю з 2001 року із померлою [INFO] [PERSON] , то питання поновлення строку для подання заяви про прийняття спадщини з вирішенням поважності причин такого пропуску задоволенню не підлягає. Оскільки вимоги щодо визнання поважними причин пропуску строку для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] та надання додаткового строку для подання позивачем відповідної заяви до нотаріальної контори, є похідними від виникнення у позивача права на спадкування після померлої [PERSON] , як спадкоємця четвертої черги за ст. 1264 ЦК України. З огляду на означене, суд не убачає правових підстав для задоволення позовних вимог. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати понесені позивачем відшкодуванню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed