Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-21 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом. Свої вимоги мотивує тим, що 2008 року помер брат позивача - [PERSON] , після його смерті залишилась спадщина, яка складається з Ѕ частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Позивач є співвласницею іншої половини будинку, маючи намір прийняти спадщину після смерті брата, [PERSON] звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус відмовив у прийнятті заяви з причини пропуску строку для прийняття спадщини. Причиною пропуску строку стало те, що позивач не вважала себе спадкоємцем першої черги, тому вважала, що не має права прийняти спадщину, а нотаріус роз`яснила їй порядок прийняття спадщини, як спадкоємця другої черги, у зв`язку з тим, що до теперішнього часу ніхто не звернувся із заявою про прийняття спадщини. 02.12.2020 року було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання, витребувано копію спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с. 17-18). Позивач в судове засідання не з`явилась, однак подала заяву про розгляд справи за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає (а.с. 37). Відповідач - представник Біляївської міської ради в судове засідання не з`явився та в матеріалах справи наявна заява відповідача в якій він просить розглядати справу за відсутності представника ради, не заперечує проти позовних вимог позивача (а.с. 35). Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України - неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Частинами 3, 4 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 ЦПК України. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] , помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого ВРАЦС Біляївського районного управління юстиції Одеської області, актовий запис № 107 (а.с. 7). Спадкодавець є рідним братом позивачки, що підтверджується посвідкою про народження [PERSON] [INFO] - серії [NUMBER] , де батьком померлого визначено - [PERSON] та матір`ю [PERSON] (а.с. 8). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] позивача [PERSON] [INFO] , вона змінила дівоче прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] » згідно актового запису № 60 від 1972 р. виконаного ВДРАЦС Біляївського районного управління юстиції Одеської області, та прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] » згідно актового запису № 165 від 29.12.1979 р. виконаного Біляївським ЗАГС, батьком позивачки також визначено - [PERSON] та матір [PERSON] (а.с. 9, 10, 11). Відповідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.03.2008 р. [PERSON] належить Ѕ частина будинку за адресою: [ADDRESS] , право власності зареєстровано за реєстраційним номером № 22238110, інша половина будинку належала [PERSON] згідно свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 14.10.1989 р. за реєстровим номером № 3064. Відповідно довідки № 2442 від 12.10.2020 р. виданої виконавчим комітетом Біляївської міської ради, [PERSON] , дійсно до дня смерті [INFO] проживав за вищевказаною адресою (а.с. 13, 14, 25). Після смерті спадкодавця, [PERSON] звернулась до державного нотаріуса Біляївської районного державної нотаріальної контори Одеської області із заявою про прийняття спадщини, однак листом від 27.10.2020 р. № 3058/02-14 їй було відмовлено у прийняті заяви про прийняття спадщини з причини пропуску строку для прийняття спадщини та було роз`яснено її право звернення до суду з питань продовження такого строку (а.с. 12). Вищевказане також підтверджено інформацією від Біляївської районної державної нотаріальної контори Одеської області, листом від 08.12.2020 р. № 3739/01-16 якої встановлено наявність спадкової справи заведеної за заявою [PERSON] після смерті [PERSON] (а.с. 22-34). Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1258 ЦК України - спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Як встановлено матеріалами справи, позивач є спадкоємцем другої черги після смерті рідного брата (ст. 1262 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч. 1 с. 1221). Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу) (ч. 2 ст. 1220). Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 № 7 від 30.05.2008 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач є спадкоємцем другої черги, яка пропустила строк прийняття спадщини. Інші особи, які б могли звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не скористались цим правом у визначений законом строк, тому суд вважає за необхідне позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Обставини встановлені судом, свідчать про те, що [PERSON] не було відомо про її законне право звернення до нотаріальної контори, тому вона об`єктивно не могла звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що й призвело до пропуску строку звернення до нотаріуса із відповідною заявою. Додатковий строк для подання заяви для прийняття спадщини визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску такого строку поважними, тому, на підставі представлених доказів, суд вважає поважною наведену причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, та враховуючи визнання позову відповідачем, який не заперечував проти його задоволення, задовольняє позов.

Outcome: approved