Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-28 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вище зазначеною позовною заявою від 31.01.2020 року, в якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [PERSON] протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що [INFO] помер [PERSON] , про що 04.12.2004 року зроблено відповідний актовий запис за №37, на підставі чого видано свідоцтво про смерть серія [NUMBER] . Останнім місцем реєстрації [PERSON] є с.Майдан-Голенищівський, Летичівського району, Хмельницької області, про що зазначається в довідці №223 від 02.03.2018 року Летичівської селищної ради Летичівського району Хмельницької області. Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке складається з права на земельну частку (пай) розміром 2,43 умовних кадастрових га. Право на земельну частку (пай) спадкодавця підтверджується сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ХМ №0250734. Єдиним спадкоємцем вищезазначеного майна, що належало спадкодавцю [PERSON] є вона [PERSON] , оскільки за життя [PERSON] зробив заповітне розпорядження яким все своє майно заповів їй. Вказує, що інших спадкоємців майна померлого [PERSON] за законом та заповітним розпорядженням, а також осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадковому майні немає. Також зазначає, що вона 07.10.2019 року звернулась до державного нотаріуса Босманової С.Ц. з метою оформлення спадкових прав та отримання свідоцтва про право на спадщину, проте нотаріус повідомив її про те, що не зможе видати свідоцтво про право на спадщину оскільки пропущений строк прийняття спадщини про що було надано відповідну довідку. Наголошує, що для отримання спадщини вона не зверталась у встановлений строк із заявою до нотаріальної контори, оскільки на час смерті спадкодавця [PERSON] , вона проживала та була зареєстрована в м.Хмельницький, а після його смерті вона не знала про те, що він склав на неї заповіт, а також на той час в неї в наявності не було документів про його права на земельну ділянку, чи будь-яке інше майно. І лише пізніше випадково документи було знайдено під час відвідування будинку де проживав [PERSON] але на той час строк для прийняття спадщини вже минув. При зверненні до сільської ради про отримання довідок для оформлення спадкових прав, вона дізналась, що померлим було складено заповіт на її користь, а тому враховуючи вік, стан здоров`я та матеріальний стан вона лише зараз змогла звернутись до суду. 14.02.2020 року ухвалою Летичівського районного суду Хмельницької області дану позовну заяву прийнято до провадження з проведенням її розгляду в порядку загального позовного провадження. В судове засідання позивач заявила клопотання про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю та просить суд їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, при вирішенні справи посилається на думку суду. Справу розглянуто в порядку\~ст.247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46\~цього Кодексу). Згідно ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті або за законом. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. \~Ст.1270\~ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, і відповідно до\~ст.1272 ЦК України, суд, в разі пропуску цього строку з поважної причини, може визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року\~передбачено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Дослідивши отримані докази та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що обставини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини позивачем є поважними, також, враховує, що нічиї права та інтереси не порушуються, а тому позивачеві належить додатково визначити строк, в три місяці після набрання цим рішенням законної сили, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved