Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-23 00:00:00

Позивач звернувся із позовом про визначення додаткового строку для\~ прийняття спадщини за законом, посилається на те, що 18.04.207 року помер дядько позивачки [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 4,78 га, розташована на території Новоєгорівської сільської ради Новоукраїнського району, проте нею був пропущений строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. За життя дядько позивачки заповіту не склав. Позивач та його представник [PERSON], який діє на підставі довіреності, в судовому засіданні підтримали позов у повному обсязі та просили суд його задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не зявився, надавши суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає, а тому суд ухвалив про розгляд справи у відсутності представника відповідача. Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, оскільки в судовому засіданні встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про шлюб, виданого 20 жовтня 1973 року, між [PERSON] та [PERSON] 20 жовтня 1973 року було зареєстровано шлюб Захарівською сільською радою, актовий запис № 9. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини «Шнур» змінено на «Бутук» (а.с.11). Відповідно до свідоцтва про народження серії І-ОЛ № 440405 [PERSON] народилася 24 червня 1978 року, її батьками є: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9-10). Відповідно до свідоцтва про шлюб, виданого 05 березня 2003 року, між [PERSON] та [PERSON] 17 лютого 2001 року було зареєстровано шлюб Новоєгорівською сільською радою, актовий запис № 4. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини «Бутук» змінено на «Дженко» (а.с.11). Відповідно до свідоцтва про шлюб, виданого 20 вересня 2004 року, між [PERSON] та [PERSON] 20 вересня 2004 року було зареєстровано шлюб Захарівською сільською радою, актовий запис № 2. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини «Дженко» змінено на «Кульчицька» (а.с.11). Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] (мати позивачки) народилася 26 березня 1953, року, її батьками є: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 4). Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] (батько позивача) народився 25 квітня 1940 року, його батьками є: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 4). Таким чином, позивачка є рідною племінницею [PERSON]. Відповідно до свідоцтва про смерть серії І-ОЛ № 046833 [PERSON] помер 18 квітня 2007 року (а.с.4) . З матеріалів спадкової справи № 186/2015, заведеної після померлого 18.04.2007 року [PERSON] вбачається, що із заявою про прийняття спадщини 20.10.2015 року звернулась гр.[PERSON], [INFO], в якості спадкоємця п'ятої черги, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено, оскільки вона пропустила строк для подачі заяви про\~ прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 30.10.2015 року (а.с.8). За життя [PERSON] мав у власності земельну ділянку №126 площею 4,78 га., що знаходиться на території Новоєгорівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області та яка належала померлому на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-КР № 014617 від 10.09.2001 року (а.с.5). Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. За ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За нормами ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Як вбачається із матеріалів справи, на час смерті спадкодавця позивач не був зареєстрований у будинку за місцем реєстрації спадкодавця. В обґрунтування позовних вимог позивачка пояснила, що до нотаріальної контори в установлений законом строк із заявою про прийняття спадщини вона не звернулася, оскільки у неї на утримання перебуває неповнолітній син [PERSON]. Дитина у період з 05.05.2016 року по 18.05.2016 р. (саме в той час коли спливав строк для звернення з заявою про прийняття спадщини) перебувала на лікування, що стверджується довідкою медичного закладу. Матеріали справи містять медичну документацію, зі змісту якої вбачається, що з 05.05.2016 року [PERSON] страждає на захворювання - кіста грудного відділку правої ключіці. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в абз.6 п.24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з правовою позицією, висловленою Верховним Судом України 04.11.2015 року (справа № 6-1486цс15), відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через поважні причини, в зв'язку з хворобою дитини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Суд вважає причину пропуску позивачем строку на прийняття спадщини поважною, оскільки остання є спадкоємцем, не реалізувала належне їй право на прийняття спадщини внаслідок необхідності лікування малолітнього сина [PERSON] від тяжкого захворювання, пропустивши визначений законом строк через наявність об'єктивних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини. Згідно ст.3 Конституції України, людина визнається в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави. Згідно усталеної практики ЄСПЛ, при вирішенні майнових спорів, суди зобов'язані враховувати баланс між приватними та публічними інтересами. Згідно проголошеного принципу, суд прийшов до висновку про необхідність забезпечення права позивача на спадкування, враховуючи відсутніть при цьому порушень прав третіх осіб чи інтересів держави.

Outcome: approved