Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-14 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовною заявою про порушення прав споживача посилаючись на те, що відповідно до Акту про залиття від 26.07.2015 року, складеного КПЕРЖФ «Житло-Сервіс», у першому абзаці другої сторінки якого зазначено: причиною залиття квартири [ADDRESS] є аварія на внутрішньо квартирній системі водопостачання у вище розташованій квартирі [ADDRESS] , а саме - лопнула самовільно встановлена власником квартири гнучка підводка гарячої води до умивальника, встановленого в приміщенні кухні. Під час аварії 22.06.2015 року представники відповідача допустили протиправну бездіяльність, а саме не здійснили проникнення до її житла з метою усунення причин аварії, яка на їх думку нібито мала місце у її квартирі [ADDRESS] , що не відповідає п. 3 ст. 17 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». В уточненій позовній заяві позивач послалась на те, що в Акті відповідача про залиття від 26.06.2015 року зазначено про її присутність при проведенні комісії, однак це не відповідає дійсності, оскільки на той момент її не було вдома. 26.06.2015 року вона перебувала за межами міста Києва, що свідчить про недостовірність інформації в оспорюваному акті. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24.04.2018 року визнано протиправною бездіяльність відповідача щодо не ознайомлення її, як власника квартири [ADDRESS] під час складання Акту про аварію від 22.06.2015 року, та щодо не занесення до Акту про аварію розділу «з актом ознайомлені мешканці квартир». Крім того, в Акті (четвертий абзац друга сторінка) не вказано її дані, що свідчить про не ознайомлення її з Актом. Просила суд визнати недостовірною інформацію, яка викладена в Акті про залиття від 26.06.2015 року про те, що акт складено в її присутності; визнати дії відповідача протиправними щодо надання недостовірної інформації в Акті про залиття про її присутність при складанні акту; визнати бездіяльність відповідача протиправною щодо не ознайомлення її під час складання акту; визнати акти від 22.06.2015 року та від 26.06.2015 року недійсними та нечинними. В судовому засіданні позивач та її представник підтримали обставини викладені у позовній заяві, уточненій позовній заяві, пояснення до позову, заперечення, та уточнені позовні вимоги, просили їх задовольнити. Представник відповідача до суду не з`явився, про день, час та місце розгляду справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства. В суді були допитані свідки зі сторони позивача - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Свідок [PERSON] показав, що знайомий з позивачем. 26.06.2015 року з 8.00 години до 20.00 години вони були з нею поза межами міста Києва. Свідок [PERSON] зазначив, що знайомий з позивачем. 26.06.2015 року вони з позивачем, [PERSON] та [PERSON] разом їздили до родички позивача - бабусі, якій більше 90 років. Їхали по Житомирській трасі. Свідок [PERSON] , який з позивачем є друзями, зазначив про те, що вони з позивачем 22.06.2015 року були на відпочинку, приблизно з 9 години. Їздили на шашлики. Були [PERSON] , [PERSON] та він з дитиною. Згодом підійшла його колишня дружина. З ранку були у [PERSON] , потім, приблизно з 12 години, поїхали на шашлики. Свідок [PERSON] , що є з позивачем друзями, зазначив, що 22.06.2015 року вони збиралися, спочатку заїхали до нього, потім поїхали на шашлики. До нього приїхали дуже рано, були [PERSON] з сином, позивач та [PERSON] . На пікнік поїхали приблизно о 12 годині, туди приїхала дружина [PERSON] . Свідок [PERSON] зазначив, що 26.06.2015 року з ранку, приблизно з 8 години ранку він перебував разом з [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , їздили до с. Бучмаки. Повернулись до м. Києва у вечері, приблизно о 20 годині. Аналогічні свідчення вказаних свідків викладені у протоколах опитування особи за її згодою, складених адвокатом позивача. Вислухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Дана позовна заява надійшла до суду 23.05.2017 року. 24.05.2017 року проведено автоматичний розподіл судової справи між суддями (головуючий суддя - Арапіна Н.Є.). Ухвалою від 29.05.2017 року відкрито провадження у справі. 02.10.2017 року надійшли пояснення до позову від представника позивача. 07.05.2018 року до суду надійшла уточнена позовна заява. В судовому засіданні 23.05.2018 року підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду. 22.08.2018 року від представника відповідача надійшли пояснення по суті справи. 19.09.2018 року головуючим постановлено ухвалу про визнання відводу заявленого представником позивача необґрунтованим. Ухвалою від 01.10.2018 року (суддя Виниченко Л.М.) у задоволенні заяви представника позивача про відвід судді відмовлено. 18.01.2019 року головуючим постановлено ухвалу про визнання відводу заявленого позивачем необґрунтованим, провадження зупинено. Ухвалою від 23.01.2019 року (суддя Виниченко Л.М.) у задоволенні заяви позивача про відвід судді відмовлено. 01.02.2019 року провадження у справі відновлено. Ухвалою судді Арапіної Н.Є. від 13.05.2019 року задоволено заяву судді Арапіної Н.Є. про самовідвід. 14.05.2019 року проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддя, визнано головуючого суддю - Чех Н.А. Ухвалою суду від 26.09.2019 року закрито провадження в частині позовних вимог, викладених у п. 4. 04.09.2019 року надійшли заперечення позивача на пояснення відповідача. В суді встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Встановлено, що 22.06.2015 року в будинку [ADDRESS] сталося залиття квартири [ADDRESS] . 22.06.2015 року Начальником відділення № 1 КП «Житло-сервіс» затверджено Акт про аварію, де вказано наступне. Працівники КП «Житло-сервіс»: слюсар- сантехнік АРС [PERSON] , електрослюсар АРС [PERSON] , слюсар-сантехнік будинку [PERSON] , робітних з комплексного прибирання [PERSON] склали даний акт про те, що 22.06.2015 року в квартирі [ADDRESS] трапилась аварія на внутрішньо квартирній системі гарячого водопостачання, а саме: відбувся порив гнучкої підводки до змішувача на кухні. О 7.50 годині 22.06.2015 року на ОДС надійшла заявка від власника квартири [ADDRESS] [PERSON] з приводу витоку води під мийкою в кухні. Заявка зареєстрована в журналі заявок. О 8.15 того ж дня слюсарем-сантехніком [PERSON] та електрослюсарем [PERSON] , в присутності [PERSON] зафіксовано порив гнучкої підводки до змішувача на кухні; залиття підлоги, часткове залиття стін приміщення квартири та місце загального користування великою кількістю води. На момент приїзду працівників підприємства подача холодного та гарячого водопостачання перекрито невідомими особами. О 9.30 робітником [PERSON] разом з власником квартири [ADDRESS] піднялись на поверх квартири [ADDRESS] допомогти власнику квартири прибрати воду, яка заливала квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . На момент їх приходу коридор 2 поверху 4 під`їзду та підлога квартири [ADDRESS] по всьому периметру були залиті водою, спостерігалась вологість на стінах на висоті приблизно 15-20 см. О 10.30 по заявці ОДС, яка зафіксована в журналі реєстрації заявок, слюсар-сантехнік [PERSON] прибув до квартири [ADDRESS] , та підтвердив порив гнучкої підводки ГВП на кухні. На момент обстеження вода в квартирі [ADDRESS] була прибрана. Причиною аварії стало недбале відношення квасника квартири [ADDRESS] [PERSON] до сантехнічного обладнання. За висновками рекомендовано власнику квартири [ADDRESS] привести сантехнічне обладнання до справного стану. 26.06.2015 року комісія у складі головного інженера [PERSON] , інженера [PERSON] , старшого майстра [PERSON], майстра житлового будинку [PERSON] , слюсара-сантехніка (слюсар-електрик) [PERSON] , слюсара-сантехніка (представник аварійно-ремонтної служби) [PERSON] , слюсара-електрика (представник аварійно-ремонтної служби) - [PERSON] , склала Акт про залиття, який затверджено начальником відділення № 1. У даному Акті зазначено наступне. Акт складено в присутності представника власника (наймача) [ADDRESS] [PERSON] , власника (наймача) квартири [ADDRESS] [PERSON] 22.06.2015 року в будинку [ADDRESS] трапилось залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS]. В квартирі [ADDRESS] виявлені пошкодження у коридорі, кухні, кладовій, кімнатах, ванні та вбиральні. Причиною залиття квартири [ADDRESS] є аварія на внутрішньо квартирній системі водопостачання у вище розташованій квартирі [ADDRESS] , а саме: лопнула самовільно встановлена власником квартири гнучка підводка гарячої води до умивальника, встановленого в приміщенні «кухня». Рекомендовано власнику квартири [ADDRESS] вирішити питання щодо відшкодування збитків власнику квартири [ADDRESS] . Акт підписано членами комісії. З актом ознайомлені: представник квартири [ADDRESS] - [PERSON] , та ним підписано. У графі власник (наймач) кв. [ADDRESS] прізвище та підпис відсутні. Акт складено в одному оригінальному примірнику, який буде зберігатись у відділенні № 1 КП «Житло-сервіс» за адресою: вул. Котельникова, 11 м . Київ. У Акті міститься графа щодо відмови від підпису власників квартир, де наручно зазначено: 27.07.2015 року представнику власника [ADDRESS] [PERSON] за його проханням, надіслано акт про залиття від 26.06.2015 року, електронною поштою. 28.07.2015 року представник власника [ADDRESS] [PERSON] особисто зробив фотокопію акту про залиття від 26.06.2015 року. Станом на 31.07.2015 року [PERSON] акт про залиття від 26.06.2015 року не підписаний. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типовий зразок якого міститься у Правилах. Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. З показів свідків було встановлено, що [PERSON] 26.06.2015 року, приблизно з 8 години ранку до 20 години була відсутня у м. Києві. Дана обставини свідчить про те, що Акт про залиття від 26.06.2015 року був складений без присутності [PERSON] , а тому інформація про її присутність є недостовірною. З Акту від 26.06.2015 року встановлено, що в цей день працівники відповідача не ознайомили [PERSON] зі складанням даного акту. Дане підтверджується самим актом. Крім того, у поясненнях відповідача по суті справи зазначено, що вони намагалися ознайомити [PERSON] з даним Актом. У матеріалах справи містяться Акти від 30.06.2015 року, 01.07.2015 року, 09.07.2015 року про те, що працівники відповідача намагалися потрапити до квартири позивача з метою підписання акту про залиття, однак доступу до квартири немає, тамбурні двері з ліфтового холу зачинені, дзвінка до квартири немає. Домашній та мобільний номер телефону не відповідає. 15.07.2015 року рекомендованим листом надіслано лист про прибуття до відділення з метою ознайомлення та підписання актів про залиття квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Документи щодо вручення акту 26.06.2015 року відсутні. Викладене дає підстави для задоволення позовних вимог позивача в цій частині. З приводу визнання актів від 22.06.2015 року та 26.06.2015 року недійсними та нечинними суд приходить до наступного. Дану вимогу позивач обґрунтовує тим, що акти не відповідають типовій формі, яка передбачена Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, відсутній підпис директора [PERSON] та не ознайомлення її з актом. Аналізуючи оспорювані акти встановлено, що вони відповідають типовому зразку, що міститься у Правилах. Акти підписані членами комісії, та затверджені начальником відділення № 1 КПЕРЖФ «Житло-сервіс» Бойко І., та містить відповідну печатку. Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов`язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору. Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. По даній справі позивач просить визнати Акт про аварію від 22.06.2015 року та Акт про залиття від 26.06.2015 року недійсними, однак, спірні акти не мають ознак правочину у розумінні статті 202 Цивільного кодексу України, а тому не підлягають визнанню недійсними, що дає підстави суду для відмови у задоволенні даної вимоги. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial