Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-16 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання права власності. При цьому позивач вказує на те, що її чоловіку - [PERSON] за життя було видано ордер на квартиру [ADDRESS] в ЖБК «АЕРОФЛОТ-2», пайовий внесок за яку ним було повністю сплачено. [INFO] її чоловік [PERSON] помер. За її зверненням до нотаріуса з питання прийняття та оформлення спадщини вона отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.06.2016 року в зв»язку з тим, що право власності на спірну квартиру не було належним чином оформлено її чоловіком. Як зазначає позивач, відповідно до ЗУ «Про власність», право власності на квартиру у її чоловіка виникало з моменту виплати паю і не вимагало реєстрації. Згідно довідки, виданої відповідачем, сума пайового внеску сплачена в повному обсязі у 1991 році, і з того моменту у її чоловіка виникло право власності на спірну квартиру. Однак, оскільки її чоловік помер і не встиг вчасно оформити належним чином документи на свою власність, вона, як спадкоємиця, не має можливості оформити спадщину на себе. Позивач вказує і на те, що до спадкування на спірну квартиру закликаються її зі спадкодавцем діти - треті особи [PERSON], [PERSON]. Однак, вони не претендують на квартиру і бажають відмовитись від права власності на неї. Посилаючись на викладені обставини, а також на те, що вона прийняла спадщину належним чином та є членом ЖБК, позивач просить задовольнити її вимоги та визнати за нею право власності [ADDRESS]. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав та просив про їх задоволення в повному обсязі. Представник відповідача, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з»явився, надавши суду заяву про визнання позову (а.с.30). Треті особи [PERSON], [PERSON], будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з»явились, надавши суду заяви, в якій просять визнати право власності на спірну квартиру за позивачем, оскільки вони жодних претензій не мають, а також просять розглядати справу в їх відсутність (а.с.31, 32). Враховуючи обставини справи та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність представника відповідача та третіх осіб. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на всебічному, повному, об»єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як встановлено в судовому засіданні і вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] перебувала в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] з 08.08.1961 року (а.с.5). [INFO] [PERSON] помер (а.с.40). Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS], що знаходиться в ЖБК «АЕРОФЛОТ-2», загальною площею 68, 5 кв.м., житловою площею 43, 72 кв.м, яка складається з трьох житлових кімнат (а.с.8). Вказану кооперативну квартиру спадкодавець отримав на підставі ордеру Виконавчого комітету Київської міської Ради депутатів від 25.02.1977 року на сім»ю з чотирьох осіб: себе, дружину [PERSON] та дітей - третіх осіб по справі [PERSON], [PERSON](а.с.4). Згідно довідки ЖБК «АЕРОФЛОТ-2» № 76 від 16.03.2016 року, сума пайового внеску за спірну квартиру в розмірі 9331, 55 крб. сплачена 01.01.1991 року в повному обсязі (а.с.8). Як встановлено в судовому засіданні, право власності померлого [PERSON] у встановленому законом порядку на спірну квартиру зареєстровано не було, правовстановлюючий документ не отримувався. 01.04.2016 року позивач та треті особи звернулись до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бабич В.І. з заявами про прийняття спадщини, на підставі яких було відкрито спадкову справу № 4/2016 (а.с.34-66). Відповідно до постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бабич В.І. від 02.07.2016 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірну квартиру після смерті її чоловіка, оскільки документ про право власності не був наданий (а.с.69). Позивач просить задовольнити її вимоги, вказуючи на неможливість отримання ним свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру в зв»язку з відсутністю державної реєстрації права власності на нерухоме майно на ім»я [PERSON], порушення її права на спадкування майна після смерті її чоловіка. Суд вважає дані доводи позивача обґрунтованими, з огляду на наступне. Відповідно до ч.1 ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Статтею 384 ЦК України визначено, що будинок, споруджений або придбаний житлово-будівельним (житловим) кооперативом, є його власністю. Член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Стаття 392 ЦПК України передбачає, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно ст.ст.1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч.3 ст.10 ЦПК України та ч.ч.1,4 ст.60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Тобто, сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Також, згідно ч.4 ст.174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Абзацом 6 п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», за змістом частини четвертої статті 174 ЦПК у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом. Як встановлено судом, і це підтверджується наявними доказами, померлий [PERSON] став власником квартири [ADDRESS] після сплати паю за дану квартиру у ЖБК «АЕРОФЛОТ-2», однак у встановленому законом порядку не зареєстрував дане право власності та не отримав правовстановлюючий документ. Позивач є спадкоємцем за законом, яка у встановленому законом порядку звернулась з заявою про прийняття спадщини, однак на даний час позбавлена можливості зареєструвати у встановленому законом порядку право власності на нерухоме майно, чим порушується її право на спадкування, а тому її порушені права підлягають захисту в судовому порядку. Також, суд враховує і заяви третіх осіб про визнання права власності на спірну квартиру за позивачем. Крім того, суд приймає і визнання відповідачем вимог позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved