Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-24 00:00:00

позивач звернувся із вказаним позовом до суду, посилаючись на те, що [PERSON] , з метою отримання банківських послуг, звернувся до ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», у зв`язку з чим підписав заяву №б/н від 30 вересня 2014 року, та отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що його заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які викладені на сайті www.privatbank, складає між ним та банком договір про надання банківських послуг, та дає згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. Відповідно до довідки АТ КБ «ПриватБанк» 30 вересня 2014 року кредитний ліміт встановлено 0,00 гривень; 30 вересня 2014 року кредитний ліміт зменшено 0,00 гривень; 16 травня 2016 року кредитний ліміт збільшено 8000,00 гривень, 12 липня 2016 року кредитний ліміт зменшено 0,00 гривень, 29 липня 2018 року кредитний ліміт збільшено 20000,00 гривень, 4 листопада 2018 року кредитний ліміт зменшено 17568,64, 4 листопада 2018 року кредитний ліміт збільшено 20000,00 гривень, 8 листопада 2018 року кредитний ліміт збільшено 25000,00 гривень, 21 лютого 2019 року кредитний ліміт зменшено 24116,38 гривень, 19 червня 2019 року кредитний ліміт зменшено 20000,00 гривень, 20 липня 2019 року кредитний ліміт збільшено 30000,00 гривень, 15 вересня 2019 року кредитний ліміт збільшено 32000,00 гривень, 14 квітня, 27 квітня, 8 травня, 19 травня, 1 червня, 12 червня, 23 червня 2020 року кредитний ліміт зменшено 32000,00 гривень, 1 липня 2020 року кредитний ліміт зменшено 0,00 гривень. У порушення умов договору відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками та іншими витратами відповідно до умов договору, у зв`язку з чим станом на 30 листопада 2020 року утворилась заборгованість в розмірі 44355,77 гривень, яка складається із: заборгованості за тілом кредиту 41388,66 гривень, в тому числі заборгованість за поточним тілом кредиту 1101,52 гривень, заборгованості за простроченим тілом кредиту 40287,14 гривень, заборгованості за нарахованими відсотками - 0,00 гривень, заборгованості за простроченими відсотками 2967,11 гривень, заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит 0,00 гривень, нарахованої пені 0,00 гривень, нарахованої комісії 0,00 гривень. Добровільно відповідач заборгованість не сплачує, у зв`язку із чим позивач був змушений звернутися до суду з позовом у якому просить стягнути з відповідача заборгованість у загальній сумі 44355,77 гривень та витрати по сплаті судового збору у сумі 2270 гривні. \~ \~ \~ \~Згідно правил частини шостої статті 19 ЦПК України\~зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог статті 274 ЦПК України\~справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18 січня 2021 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі суду. \~ \~ \~ \~Після усунення представником позивача недоліків, ухвалою суду від 16 березня 2021 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням учасників справи. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~У судові засідання, призначені на 14 квітня, 19 травня та 25 червня 2021 року представник позивача не з`явився, при цьому разом із позовною заявою подав письмову заяву, в якій на позовних вимогах наполягає, просив розглянути справу без його участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідач у призначені судові засідання також не з`явився. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином, шляхом надсилання ухвали про відкриття провадження у справі, копії позовної заяви з додатками та судових повісток про виклик до суду, проте, відповідно до конвертів, які містяться у матеріалах справи, судову кореспонденцію адресатом не було отримано із зазначенням причин невручення: «за закінченням терміну зберігання». Також, про розгляд справи відповідач був повідомлений шляхом розміщення на офіційному вебсайті Вишгородського районного суду Київської області оголошення про виклик його до суду на 25 червня 2021 року. Таким чином, суд ужив усіх можливих заходів для повідомлення відповідача про судовий розгляд справи. \~ \~ \~ \~У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Враховуючи наявність умов, визначених у частині першій статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~Дослідивши письмові матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (стаття 12 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 30 вересня 2014 року [PERSON] звернувся до ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву № б/н про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку. \~ \~ \~ \~У анкеті-заяві від 30 вересня 2014 року зазначено, що відповідач згоден з тим, що ця анкета-заява разом із Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився та погодився з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, примірник договору про надання банківських послуг згодна отримати шляхом самостійної роздруківки з офіційного сайту www.privatbank.ua. \~ \~ \~ \~До кредитного договору банк додав Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», «Універсальна CONTRACT», «Універсальна GOLD» та Умови та правил надання банківських послуг в ПриватБанку розміщені на сайті https://privatbank.ua/terms. \~ \~ \~ \~Згідно із\~наданим банком\~розрахункомстаном на 30 листопада 2020 року, заборгованість [PERSON] за кредитним договором від 30 вересня 2014 року становить - 41388,66 гривень, в тому числі заборгованість за поточним тілом кредиту 1101,52 гривень, заборгованості за простроченим тілом кредиту 40287,14 гривень, заборгованості за нарахованими відсотками - 0,00 гривень, заборгованості за простроченими відсотками 2967,11 гривень, заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит 0,00 гривень, нарахованої пені 0,00 гривень, нарахованої комісії 0,00 гривень. \~ \~ \~ \~Спір між сторонами виник з договірних правовідносин, які врегульовані нормами\~Цивільного кодексу України\~в частині позики та договору кредиту, а також регулюються загальними положеннями про договір та зобов`язання. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~АТ КБ «Привабанк», на підтвердження вимог статті 1054 ЦК України, щодо виконання своїх зобов`язань, а саме надання позивачем відповідачу грошових коштів за договором б/н від 30 вересня 2014 року, надано виписку з карткового рахунку [PERSON] № б/н, а також довідку про відкриття карткового рахунку. \~ \~ \~ \~Як вбачається з довідки виданої АТ КБ «Привабанк», про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки оформленої на ім`я [PERSON] по картковому рахунку змінювався кредитний ліміт. \~ \~ \~ \~Згідно із статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. \~ \~ \~ \~У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Згідно із частиною першою\~статті 1050 ЦК України\~якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Відповідно до статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. \~ \~ \~ \~Згідно статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. \~ \~ \~ \~Таким чином, враховуючи викладене, позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» підлягають задоволенню в частині стягнення з відповідача заборгованості за тілом кредиту в розмірі 41388,66 гривень, як доведені. \~ \~ \~ \~Щодо заявлених позовних вимоги про стягнення заборгованості за простроченими відсотками 2967,11 гривень, суд дійшов до наступного. \~ \~ \~ \~Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно частини першої статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. \~ \~ \~ \~За змістом статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку ПАТ КБ «Приватбанк»). \~ \~ \~ \~Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку з чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини другої статті 1056-1 ЦК України, розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. \~ \~ \~ \~Згідно частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. \~ \~ \~ \~За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. \~ \~ \~ \~Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Згідно частини першої статті 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Таким чином, в разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). \~ \~ \~ \~Між тим, у заяві позичальника про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в Приватбанку від 30 вересня 2014 року, процентна ставка не зазначена. \~ \~ \~ \~Крім того, у цій заяві відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. \~ \~ \~ \~Банк, заявляючи у даній справі, вимоги про погашення кредиту, просив стягнути заборгованість за відсотками. \~ \~ \~ \~Обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості, банк посилався на Умови та правила надання банківських послуг в Приватбанку, як невід`ємні частини договору. \~ \~ \~ \~Разом з тим, матеріали справи не містять підтверджень, що саме з цими Умовами та правилами надання банківських послуг в Приватбанку, відповідач, підписуючи заяву від 30 вересня 2014 року, ознайомився і погодився з ними, а також, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати відсотків та пені, та саме у зазначеному в цих документах розмірах і порядках нарахування. \~ \~ \~ \~Роздруківка ж із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування, що підтверджено у постанові Верховного Суду України від 11 березня 2015 року (провадження № 6-16цс15) і не спростовано позивачем при розгляді вказаної справи. \~ \~ \~ \~Неможливо у даному випадку також застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) неодноразово змінювались самим АТ КБ «ПриватБанк» в період: з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом, тобто кредитор міг додати до позовної заяви витяг з Тарифів та витяг з Умов та правила надання банківських послуг у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. \~ \~ \~ \~За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, надані банком Умови та правила надання банківських послуг не можуть розцінюватись як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. \~ \~ \~ \~Враховуючи зазначене, суд відхиляє доводи представника позивача, що 30 вересня 2014 року відповідачем підписано довідку про умови кредитування, в якій погоджено інші істотні умови договору. \~ \~ \~ \~Вимог про стягнення відсотків та інших сум за прострочення виконання грошового зобов`язання, з підстав та у розмірах, встановлених статтями 625, 1048 ЦК України позивач не пред`являв. \~ \~ \~ \~Надані позивачем Умови та правила надання банківських послуг у Приватбанку, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання, як другої сторони до запропонованого договору. \~ \~ \~ \~Аналогічні висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 3 липня 2019 року у справі №342/180/17. \~ \~ \~ \~Крім того, з огляду на те, що Умови та правила надання банківських послуг в Приватбанку, які містяться в матеріалах даної справи, підпис відповідача не містять, їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами 30 вересня 2014 року шляхом підписання заяви. \~ \~ \~ \~Отже відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді розмір та порядок нарахування відсотків за користування кредитом. \~ \~ \~ \~З урахуванням викладеного, позовні вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості за простроченими відсотками не підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~У зв`язку із вищезазначеним, всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача суми заборгованості за тілом кредиту у розмірі 41388,66 гривень, яка складається з заборгованості за простроченим тілом кредиту у розмірі 40287,14 гривень та заборгованості за поточним тілом кредиту 1101,52 гривень, а тому позовна заява підлягає частковому задоволенню. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 141 ЦПК України покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Враховуючи те, що позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково, суд, відповідно до положень статті 141 ЦПК України, присуджує позивачу судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а саме з відповідача в сумі 2118, 15 гривень, виходячи з розрахунку: 41388,66 гривень (розмір задоволених позовних вимог) х 2270 гривень (сума сплаченого судового збору) : 44355,77 гривень (розмір заявлених позовних вимог) = 2118, 15 гривень. \~ \~ \~ \~

Outcome: partial