Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-20 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вищеназваним позовом. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що з метою придбання меблів для особистих потреб [PERSON] разом з відповідачем [PERSON], який є фізичною особою - підприємцем та працює у магазині «[INFO]», що розташований за адресою : [ADDRESS]. 26.08.2017 року, з метою виготовлення та придбання меблів, що буде виконано протягом двох тижнів, - уклали в письмовій формі договір №17082611299954. В той же день, позивачка внесла передоплату в сумі 11400 (одинадцять тисяч чотириста ) гривень. Станом на день подання позову, договір не виконано, місце знаходження відповідача не відоме. У зв'язку з викладеним позивачка просить суд розірвати договір № 17082611299954 від 26 серпня 2017 року, укладений між фізичною особою - підприємцем [PERSON] та [PERSON] у зв'язку із істотним порушенням договору з боку фізичної особи - підприємця [PERSON], стягнути з фізичної особи - підприємця [PERSON], реєстраційний номер [NUMBER], зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] на користь [PERSON], зареєстрованої за адресою: [ADDRESS] в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 11400 (одинадцять тисяч чотириста ) гривень, в рахунок сплати 5 % штрафу за невиконання умов договору № 17082611299984 від 26.08.2017 року - 570 (п'ятсот сімдесят) гривень, в рахунок відшкодування моральної шкоди- 6000 (шість тисяч ) гривень. В судове засідання сторони не викликалися. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотання учасників провадження до суду про розгляд справи з викликом сторін до судового засідання не надходило. У відповідності до вимог ст. 280-281 ЦПК України, з урахуванням особливостей, встановлених для розгляду справ в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, суд вважає за можливе вирішити справу в заочному порядку, з огляду на те, що відповідач повідомлявся про перебування в провадженні суду даної справи на поштову адресу за зареєстрованим місцем проживання, однак у встановлений судом термін відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи з викликом сторін - не подав, крім того, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи. Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Так, з письмових матеріалів справи встановлено, що між замовником [PERSON] з однієї сторони та виконавцем - ФОП [PERSON] з іншої укладено договір №17082611299984 від 26.08.2017 року, згідно якого замовник доручає, а виконавець бере на себе обов'язок з виробництва меблів - кухня та передпокій. П. 2.1. Договору встановлена вартість виробу - 11400 гривень, яку замовник оплатила згідно п. 2.5.1. Термін виготовлення продукції становить 31 день з моменту 100% оплати (п.5.4). Згідно п.6.1 цього договору у разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов'язань за договором, сторони несуть відповідальність, передбачену законодавством України та цим договором. Згідно п.6.5 цього договору за несвоєчасне виконання своїх зобов'язань виконавець зобов'язаний заплатити штраф у розмірі 5 % від суми договору. (а.с. 12-14). Також встановлено, що позивачка звертала з претензією до відповідача, в якій попередила останнього про розірвання договору (а.с. 18). Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору. Згідно ст. 610 ЦК України порушення зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Згідно зі ч. 1 ст. 866 ЦК України договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відповідно до ч. 1 ст. 872 ЦК України якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору побутового підряду він має право вимагати за своїм вибором: виготовлення іншої речі з однорідного матеріалу такої самої якості; розірвання договору та відшкодування збитків. Враховуючи, що відповідач у передбачений договором строк та до теперішнього часу (прострочення виконання більше року) свої зобов'язання з виготовлення кухонних фасадів не виконав та не повернув кошти сплачені позивачем відповідно до договору кошти, чим допустив істотні відступи від умов договору побутового підряду, тому позивач має право на розірвання договору побутового підряду від 26.08.2017 року та відшкодування збитків. У зв'язку з цим, позовні вимоги про розірвання договору побутового підряду від 26.08.2017 року та стягнення з відповідача збитків - підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 3 ст. 865 ЦК України до відносин за договором побутового підряду, не врегульованих ЦК України, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» від 12.05.1991 № 1023-XII, у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Так, згідно укладеного договору, за несвоєчасне виконання своїх зобов'язань виконавець зобов'язаний заплатити штраф у розмірі 5 % від суми договору, що становить 570грн. Таким чином, позовні вимоги [PERSON] про розірвання договору побутового підряду та стягнення матеріальної шкоди та штрафу підлягають задоволенню. Водночас, суд зауважує, що положеннями п. 5 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено відшкодування моральної шкоди тільки в разі її заподіяння небезпечною для життя і здоров'я людей продукцією у випадках, визначених законодавством. У відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Як встановлено статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Зі змісту наведених правових норм вбачається покладення процесуального обов'язку на кожну із сторін довести належними доказами наявність або відсутність тих обставин, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Оцінивши усі докази, що є у справі, в їх сукупності, суд доходить до переконання, що позивачем у порушення статті 81 ЦПК України не доведено заявлених позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди, оскільки позивачем не зазначено жодної обґрунтованої обставини у підтвердження завдання відповідачем позивачки моральної шкоди, не зазначено у чому вона полягає та не обґрунтовано необхідність її стягнення, а тому у задоволенні позовних вимог у даній частині слід відмовити. Відповідно до п.1 ч.2, ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: partial