Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-15 00:00:00

Позивач звернулась до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області із позовом до Слов`янського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, Слов`янської міської ради Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтувала тим, що [INFO] у м. Горлівка Донецької області помер [PERSON] , який є її чоловіком. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається з недоотриманої пенсії, яку померлий не отримав за життя. Позивач пропустила строк на прийняття спадщини, оскільки добросовісно помилялась щодо порядку прийняття спадщини, фактично вступила у володіння спадковим майном. Встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини сплив 11 лютого 2020 року, проте до цього часу заяву про прийняття спадщини після смерті чоловіка до нотаріальної контори позивач не повала з причин проведення ООС на території м. Горлівка. Крім того, наказом Міністерства юстиції України від 17 червня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо захисту прав громадян на території проведення антитерористичної операції» наказано тимчасово на час проведення антитерористичної операції на території її проведення припинити доступ до Єдиних Державних реєстрів України. З того часу оформлення спадкових прав, отримання свідоцтва про право на спадщину в м. Горлівка Донецької області стало неможливим у зв`язку з припиненням роботи органів нотаріату. В зв`язку з неможливістю оформити спадок на тимчасово непідконтрольній території українській владі, позивач вимушена була в грудні 2019 року звернутись до Слов`янського міськрайонного суду із заявою про встановлення факту смерті чоловіка, оскільки наявні на той документи, які підтверджували його смерть були недійсними. На підставі рішення суду від 21 грудня 2019 року Слов`янським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Харків) 08 січня 2020 року складено відповідний актовий запис № 2020 та отримано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . У зв`язку зі складністю перетину лінії розмежування та у зв`язку з постійним проживанням у м. Горлівка, встановлений шестимісячний строк на прийняття спадщини, позивачем пропущено. Тому, просить суд визнати їй додатковий строк у 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] у м. Горлівка Донецької області. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, проте надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, в якій заявлені нею позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі. Будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, представник відповідача Слов`янського об`єднаного управління Пенсійного фонду України, у судове засідання не з`явився, проте надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій просив суд ухвалити рішення на власний розсуд. В судове засідання представник відповідача Слов`янської міської ради не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, проте надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій просив суд ухвалити рішення на власний розсуд. Ухвалою суду від 11 березня 2020 року витребувано з Першої слов`янської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) копію спадкової справи, що відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] та зобов`язано повідомити Слов`янський \~ \~ \~ \~ міськрайонний суд щодо відкриття спадкової справи після його смерті, факту звернення будь-кого із заявою про прийняття спадщини або відмови від неї та щодо залишення померлим заповіту. Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Слов`янського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, Слов`янської міської ради Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно зі Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого 08 січня 2020 року Слов`янським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] , [INFO] помер [INFO] у м. Горлівка Донецької області. Вказане Свідоцтво про смерть видано на підставі рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 21 грудня 2019 року у цивільній справі № 243/14565/19 за заявою [PERSON] , заінтересована особа: Слов`янський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про встановлення факту смерті. Зазначеним рішення суду, встановлено факт того, що [PERSON] , [INFO] , уродженець с. Василівка Хабаровського району Алтайського краю, громадянка України, який помер [INFO] у м. Горлівка Донецької області, Україна. Підставою для звернення до суду стала відмова Слов`янського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у проведенні державної реєстрації смерті № 15.22-1810/62 від 25 вересня 2019 року. Відділ державної реєстрації прийшов до такого висновку під час аналізу документів, представлених заявником, а саме встановлено, що документи видано незаконним державним утворенням, так званою «Донецької народною Республікою», а будь-який акт виданий органами та особами даного утворення є недійсним і не створює правових наслідків. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях», тимчасово окупованими\~територіями у\~Донецькій та\~Луганській областях\~на день\~ухвалення цього\~Закону визнаються\~частини території\~України,\~в межах\~яких збройні\~формування Російської\~Федерації та\~окупаційна адміністрація\~Російської Федерації\~встановили та\~здійснюють загальний\~контроль,\~а саме: 1)\~сухопутна територія\~та її\~внутрішні води\~у межах\~окремих районів,\~міст,\~селищ і\~сіл Донецької\~та Луганської\~областей; 2)\~внутрішні морські\~води,\~прилеглі до\~сухопутної території,\~визначеної пунктом\~1\~цієї частини; 3)\~надра під\~територіями,\~визначеними пунктами\~1\~і 2\~цієї частини,\~та повітряний\~простір над\~цими територіями. Межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях, визначаються Президентом України за поданням Міністерства оборони України, підготовленим на основі пропозицій Генерального штабу Збройних Сил України. Відповідно до Указу Президента України «Про межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях» № 32/2019 від 07 лютого 2019 року, м. Горлівка (у тому числі селище [ADDRESS] типу [ADDRESS] Озерянівка, село Михайлівка, селище Ставки, селище Широка Балка, селище П`ятихатки, селище Федорівка) є тимчасово окупованим населеним пунктом Донецької області. Абзацем третім статті 2 Закону України «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях» закріплено,\~що діяльність збройних формувань Російської Федерації та окупаційної адміністрації Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, що суперечить нормам міжнародного права, є незаконною, а будь-який виданий у зв`язку з такою діяльністю акт є недійсним і не створює жодних правових наслідків, крім документів, що підтверджують факт народження або смерті особи на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях, які додаються відповідно до заяви про державну реєстрацію народження особи та заяви про державну реєстрацію смерті особи. Відповідно до Свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] виданого 19 серпня 1972 року відділом Мічуринською сільською радою Хабаровського району Алтайського краю, позивач [PERSON] , [INFO] є дружиною [PERSON] , [INFO] . Статтею 1216 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Частиною першою статті 1258 Цивільного кодексу України закріплено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно з\~ст.\~1261\~ЦК України,\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. 27 лютого 2020 року, з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, представник позивача звернувся до державного нотаріуса Першої слов`янської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Проте, своєю постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24 грудня 2019 року, державний нотаріус відмовила спадкоємцю у прийнятті заяви про видачу спадщини після померлого [PERSON] , оскільки нею пропущено шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини. Своє рішення державний нотаріус мотивував тим, що [PERSON] в шестимісячний строк з часу відкриття спадщини до нотаріуса не зверталась, факт прийняття спадщини після померлого [PERSON] його спадкоємцем відсутній, тобто спадкоємиця [PERSON] пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим спадкова справа не заводилась. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При вирішенні питання про можливість визначити позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] суд виходить з наступного. На момент смерті [PERSON] , а саме [INFO] місто Горлівка, в якому проживала спадкодавець є тимчасово окупованою територією Донецької та Луганської областей й залишається таким до теперішнього часу. Згідно зі ст. 6 ЗУ «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях», Основними напрямами захисту прав і свобод цивільного населення на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях є: 1) захист основоположних політичних і громадянських прав і свобод людини; 2) вжиття заходів для звільнення Російською Федерацією, окупаційною адміністрацією Російської Федерації всіх незаконно затриманих, утримуваних громадян України; 3) сприяння забезпеченню відновлення порушених матеріальних прав; 4) сприяння забезпеченню соціально-економічних, екологічних та культурних потреб, зокрема шляхом реалізації заходів, визначених центральним органом виконавчої влади України, що забезпечує формування та реалізує державну політику з питань тимчасово окупованих територій, на виконання відповідних рішень Кабінету Міністрів України; 5) надання правової та гуманітарної допомоги, у тому числі із залученням міжнародної допомоги, зокрема надання медичних та соціальних послуг на контрольованих Україною територіях; 6) сприяння підтриманню культурних зв`язків; 7) забезпечення доступу до навчальних закладів та засобів масової інформації України. Порядок в`їзду осіб, переміщення товарів на тимчасово окуповані території в Донецькій та Луганській областях і виїзду осіб, переміщення товарів з таких територій встановлюється відповідно до цього Закону. Відповідно до п. 6 «Порядку в`їзду осіб, переміщення товарів на тимчасово окуповані території у Донецькій та Луганській областях і виїзду осіб, переміщення товарів з таких територій», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 815 від 17 липня 2019 року: в`їзд на\~тимчасово окуповані\~території України\~здійснюється через\~контрольні пункти\~в`їзду/виїзду\~громадянами України\~-\~за умови\~пред`явлення паспорта\~громадянина України,\~паспорта громадянина\~України для\~виїзду за\~кордон,\~тимчасового посвідчення\~громадянина України\~на підставі\~дозволу фізичній\~особі;\~виїзд з\~тимчасово окупованих\~територій України\~здійснюється через\~контрольні пункти громадянами України - за умови пред`явлення будь-якого документа, визначеного\~статтею 5\~Закону України Про громадянство України або\~статтею 2\~Закону України Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України, на підставі дозволу фізичній особі. Отже, виїзд з тимчасово окупованих територій та в`їзд на такі території громадянами України відбувається лише на підставі відповідного дозволу. Згідно з п. 16 наведеного Порядку, для отримання дозволу фізичній особі на в`їзд на тимчасово окуповані території або виїзд з таких територій особа подає заяву в електронній формі на офіційному веб-сайті СБУ (urp.ssu.gov.ua) або в письмовій формі координаційному центру або координаційній групі, а також копію документа, що посвідчує особу. Отже, доводи позовної заяви [PERSON] в частині поважності пропуску строку на прийняття спадщини за законом з причин необхідності вчинення дій, пов`язаних зі зверненням до органу державної реєстрації актів цивільного стану, встановленням факту смерті чоловіка у судовому порядку, зверненням до нотаріальної контори, за межами місця проживання позивача, визнаються судом прийнятними, оскільки судом встановлено не спроможність позивача здійснювати необхідні дії у встановлені законодавством строки. Згідно з п. 24\~Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши обставини справи, суд приходить до висновку, що в даному конкретному випадку позивачу можливо визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі вище наведеного, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню.

Outcome: approved