Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-16 00:00:00

Позивач звернулась до суду з даним позовом в якому просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю в один місяць, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] . В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує, що [INFO] померла її тітка [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина до складу якої входить земельна ділянка, з цільовим призначенням для ведення товарного сільського господарського виробництва, площею 2,8251 га, що розташована на території Хорошівської селищної ради Хорошівського району Житомирської області. Позивач є спадкоємцем по заповіту. Звернувшись до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу, Кучер О.В. отримала відмову у зв`язку з тим, що вона пропустила шестимісячний строк, для прийняття спадщини передбачений ст.. 1270 Цивільного кодексу України. Позивач не звернулась до нотаріальної контори для оформлення спадщини в визначені законодавством строки, оскільки не володіла інформацією про наявність заповіту, згідно якого вона є єдиним спадкоємцем на майно померлої. У зв`язку з чим позивач вважає, що пропустила вказаний строк з поважної причини. Ухвалою судді Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 05 листопада 2020 року відкрито провадження в справі та призначено підготовче судове засідання. Позивач будучи належним чином повідомленою про місце та час розгляду справи в судове засідання не з`явилась, надіслала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідач в судове засідання свого представника не направив, надіславши до суду заяву в якій просить справу розглядати без участі представника селищної ради, позов визнають. Згідно ч.3, 4 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ст.1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] підтверджується те, що [PERSON] , померла [INFO] (а.сп.6). Згідно дослідженої копії заповіту від 07.04.2008 року, посвідченого секретарем Грушківської сільської ради Володарсько-Волинського району Житомирської області, все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б не складалося, [PERSON] заповіла [PERSON] (а.сп.7). Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-1805686472018 від 17.09.2018 року, [PERSON] належить земельна ділянка з кадастровим номером 1821180400:03:002:0724, площею 2,8251 га, що розташована на території Хорошівської селищної ради Хорошівського району Житомирської області (а.сп.11-13). Згідно з довідкою, виданою виконавчим комітетом Хорошівської селищної ради №180 від 11.03.2020, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , проживала у власному будинку по [ADDRESS] без реєстрації. Разом із нею на день її смерті проживала без реєстрації її племінниця [PERSON] , 1963 р.н. (а.сп.8). Згідно з довідкою, виданою ПП «КВЖРЕП №8» від 14.02.2020 року №386, за адресою [ADDRESS] , з 31.03.1982 року була зареєстрована [PERSON] , яка померла [INFO] . На день смерті, [PERSON] була зареєстрована одна (а.сп.9). Із листа приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу №449/02-17 від 26.08.2020 року слідує, що нотаріальну дію з видачі свідоцтва про право на спадщину не може бути вчинено в зв`язку з відсутністю заяви про прийняття спадщини у встановленій законом формі та встановлений законом строк від імені [PERSON] після смерті [INFO] заповідачки [PERSON] та даних про її постійне проживання (реєстрацію) зі спадкодавицею безпосередньо перед смертю спадкодавиці і протягом шести місяців після її смерті (а.сп.10). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №61422142 від 26.08.2020 в спадковому реєстрі відсутня інформація про заведення спадкової справи після смерті [PERSON] (а.сп.16). Відповідно до ст.206 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини. Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Враховуючи, що після смерті [PERSON] спадкоємцем за заповітом є [PERSON] , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини оскільки, не володіла інформацією про наявність заповіту, згідно якого вона є єдиним спадкоємцем на майно померлої, відповідач позов визнає, а тому суд вважає, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущений з поважних причин. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved