Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-15 00:00:00

позивач звернулась до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування на користь позивача матеріальної шкоди в розмірі 47074 гривні, що становить вартість ремонтно-відновлювальних робіт з оздоблення пошкодженої квартири, моральної шкоди в розмірі 15000 гривень, витрат на проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт в розмірі 5000 гривень, та судового збору, сплаченого при зверненні до суду. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є співвласником квартири [ADDRESS] та проживає в даній квартирі спільно зі своїм чоловіком. 20.08.2013 р. сталось залиття квартири позивача з вини власника квартири № 18 - [PERSON], про що комісією в складі КП «Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району» складено Акт про залиття. Повторно залиття сталось 04.09.2013 р., про що було складено Додаток до акту про залиття. В обґрунтування позову позивач зазначає, що відповідачем при здійсненні перебудови підлоги у власній квартирі були порушені будівельні норми, що призвели до порушення звуко та гідроізоляції. Внаслідок залиття квартири і пошкодження її облаштування позивачу завдана матеріальна шкода, яка згідно висновку будівельно-технічного експертного дослідження, складеного ТОВ «Київська незалежна судово-експертна установа», становить 47074 гривні. За проведення зазначеного дослідження позивачем були сплачені кошти в розмірі 5000 гривень. Крім того, позивач в обґрунтування заявленого позову посилається на те, що крім матеріальної їй була завдана моральна шкода, що полягає у душевних стражданнях і переживаннях, постійній нервовій та психологічній напрузі, які впливають на відносини в сім»ї. Моральну шкоду вона оцінює в 15000 гривень. В ході судового розгляду позивач уточнила заявлені вимоги, пред»явивши вимоги до [PERSON], як співвідповідача, і просила стягнути з [PERSON], [PERSON] солідарно матеріальну шкоду в розмірі 47074 гривні, що становить вартість ремонтно-відновлювальних робіт з оздоблення пошкодженої квартири, моральну шкоду в розмірі 15000 гривень, витрати на проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт в розмірі 5000 гривень, та судового збору, сплаченого при зверненні до суду. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги і обґрунтування позову в повному обсязі та просив суд його задовольнити, з підстав, зазначених в позовній заяві, посилаючись на те, що внаслідок залиття квартири за вини відповідачів, які є власниками [ADDRESS], з якої сталось залиття, позивачу була завдана матеріальна шкода та моральна шкода. Відповідачі повторно в судове засідання не з»явились, про місце і час судового розгляду повідомлялись судом за місцем проживання. Оскільки суду не надано доказів на підтвердження зміни місця проживання відповідачів, відповідно до положень ст. 74 ЦПК України вони вважаються належним чином повідомленими про місце і час судового розгляду, в зв»язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсутність на підставі наявних доказів. Представник третьої особи в судове засідання повторно не з»явився, про місце і час судового розгляду був повідомлений належним чином, з заявами про відкладення розгляду справи не звертався. Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач є власником квартири № [ADDRESS] на підставі Договору купівлі-продажу від 05.03.1998 р.. Згідно з Договором купівлі-продажу нерухомості від 31.01.1997 р. [PERSON] є власником [ADDRESS]. 20.08.2013 р. сталось залиття квартири [ADDRESS]. 20.08.2013 р. комісією в складі інженера, майстра, слюсаря КП «Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району» складено Акт про залиття, відповідно до якого зі слів слюсаря причиною замокання є пошкодження внутрішньої розводки на квартиру. Винуватцем в залитті є власник квартири [ADDRESS]. За результатами обстеження квартири позивача були виявлені сліди від замокання в дитячій кімнаті на стелі з гіпсокартону, площею від 0,3 до 1,2 кв.м., а також в ванній кімнаті сліди від замокання спостерігались на стелі, площею до 0,5 м.кв. Повторно залиття [ADDRESS] сталось 04.09.2013 р., про що комісією в складі інженера, майстра, слюсаря КП «Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району» складено додаток до Акту про залиття, відповідно до якого зі слів слюсаря причиною замокання є пошкодження внутрішньої розводки на квартиру. Винуватцем в залитті є власник квартири [ADDRESS]. Під час огляду комісією квартири, що належить позивачу 04.09.2013 р. були виявлені сліди від замокання старого та нового походження з відшаруванням фарби, площею до 2 кв.м., а також в ванній кімнаті сліди від замокання спостерігались на стелі, площею до 0,5 м.кв. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання будинків та прибудинкових територій у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Також зазначеними Правилами встановлена форма акту, яка складається у разі залиття, аварії, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання( або холодного водопостачання). Відповідно до встановленої форми акт повинен містити чіткі відомості про причини залиття. Акт та додаток до акту, складені комісією КП «Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району», не містять відомостей про чіткі причини залиття квартири [ADDRESS], а лише припущення зі слів слюсаря, що причинами залиття є пошкодження внутрішньої розводки на квартиру, однак, не зазначено якої саме квартири, не зазначено яких саме мереж (ЦО, ГВП, ХВП), внаслідок яких дій настали такі наслідки, тощо. Зазначені акт та додаток до акту складені без огляду [ADDRESS], без ознайомлення власників квартири [ADDRESS] з його змістом, акт не містить інформацію щодо не допуску членів комісії до кв.18, що не узгоджується з вимогами Правил утримання будинків та прибудинкових територій щодо змісту акту. Крім того, Правилами чітко передбачено обов»язок складання акту у разі залиття квартири, однак, не передбачена можливість складання додатку до акту огляду квартири за результатами попереднього залиття. Звертаючись до суду з вимогами про відшкодування матеріальної шкоди позивачем наданий висновок експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження № 0802 від 07.04.2014 р., складений експертом Київської незалежної судово-експертної установи [PERSON] На вирішення експерта було поставлено питання щодо вартості відновлювального ремонту приміщень в квартирі [ADDRESS] внаслідок залиття, яке мало місце 20.08.2013 р. Зі змісту висновку вбачається, що обстеження квартири [ADDRESS] проведено 20.08.2013 р., однак висновок складено лише 07.04.2014 р. При візуальному обстеженні квартири експертом були виявлені наступні пошкодження: -в коридорі, біля входу в ванну кімнату на поверхні стіни наявне відшарування шпалер в стиках та здуття на площі 2,5 кв.м., на стелі приміщення виявлені сліди у вигляді локальної прогресуючої плями розміром 1,5х2 кв.м.; -в приміщенні ванною кімнати в правому куті, відносно входу, на поверхні стін наявне відставання плитки та здуття на площі 1 кв.м. на стелі приміщення в місті каналізаційного стояка виявлені сліди у вигляді локальної прогресуючої плями розміром 1 х 2 кв.м.; -в житловій кімнаті в лівому куті приміщення відносно входу та в центрі на стелі приміщення виявлено сліди у вигляді локальних прогресуючих плям розміром 1х1 кв.м., на поверхні стін наявне відшарування шпалер в ситках, та здуття на площі 3,5 кв.м. Однак, виявлені експертом при огляді 20.08.2013 р. (в день залиття) пошкодження не узгоджуються з інформацією про наявні пошкодження відповідно до акту, складеного КП «ЖЕО-1058 Голосіївського району» від 20.08.2013 р. Крім того, в ході проведення будівельного-технічного дослідження експертом було встановлено, що наявні в кв.9 пошкодження спричинені в результаті впливу вологи під час залиття приміщень вказаної квартири з приміщень вище розташованої кв.18, хоча на вирішення експерта питання про причини залиття не ставилось замовником і експерт, в даному випадку, вийшов за межі поставлених йому на дослідження питань. При проведенні дослідження експерт посилається на технічний паспорт [ADDRESS], що наявний в матеріалах справи, та додаток до акту від 04.09.2013 р., однак зазначений паспорт та додаток до акту були складені після проведення візуального обстеження експертом (27.09.2013 р. та 04.09.2013 р. відповідно). Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. На підставі положень ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Для настання цивільно-правової відповідальності у вигляді відшкодування як матеріальної, так і моральної шкоди необхідна наявність наступних елементів: протиправність дій, винність дій особи, яка завдала шкоди, наявність шкоди, причинно-наслідковий зв»язок між винними діями та наслідками, що настали. Закон покладає обов»язок доказування на сторони у справі. Відповідно до ст.ст.10, 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ст.57 ЦПК України). Відповідно до ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. В силу положень ст. 59 ЦПК України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Докази, надані позивачем на підтвердження вини відповідачів та розміру матеріальної шкоди не є належними і допустимими в силу положень ст.ст. 58, 59 ЦПК України, оскільки не містять відомостей про чіткі причини залиття, внаслідок чого у суду відсутня можливістю встановити вину відповідачів у настанні залиття, причинно-наслідковий зв»язок між їх діями та наслідками, що настали, вони не підтверджують наявність у [PERSON] обов»язку нести солідарну відповідальність за наслідками залиття, а також як акти про залиття, так і висновок експертного дослідження складені з порушенням вимог чинного законодавства, а тому зазначені докази не можуть бути взяті судом до уваги. Позивач розпорядилась своїми правами на власний розсуд і не надала будь-яких інших доказів на підтвердження обставин, що підлягають доказуванню у даній справі. Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, оцінюючи всі досліджені судом докази, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню в повному обсязі в зв»язку з недоведеністю вини відповідачів у завданні шкоди, а також розміру матеріальної шкоди, оскільки рішення суду не може ґрунтуватись на припущеннях. Питання щодо судових витрат суд вирішує на підставі положень ст.88 ЦПК України.

Outcome: dismissed