Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-25 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що вона проживає і є власником квартири [ADDRESS]. В зв»язку з проведенням ремонтних робіт в квартирі відповідача, яка знаходиться поверхом вище, сталось залиття квартири позивача, внаслідок чого була пошкоджена електропроводка, що спричинило позивачу матеріальні збитки. [PERSON] в добровільному порядку відмовляється відшкодувати позивачу матеріальну шкоду, а тому позивач просить суд стягнути з [PERSON] 4286грн. матеріальної шкоди, та 1000грн.моральної шкоди, а також судові витрати по справі в розмірі 487,20грн. Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали повністю. Відповідач, та її представник позовні вимоги не визнали, заявили клопотання про відшкодування позивачем судових витрат пов'язаних з проведенням судової будівельно-технічної експертизи в підтвердження заперечень сторони відповідача, та відшкодування витрат на правову допомогу. Заслухавши пояснення учасників судового процесу, оглянувши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення частково з наступних підстав. Так, судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] згідно договору дарування квартири від 21.04.2004р.(а.с.9,10) . Згідно договору купівлі-продажу від 03.12.2013 року [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а.с.51). Встановленим є те, що навесні 2014року відповідач по справі проводила ремонтні роботи із залиття підлоги в своїй квартирі [ADDRESS]. Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого, холодного водопостачання або водовідведення від 07.05.2014року, складеного комісією в складі енергетика, інженера технічного відділу, майстра дільниці , в присутності власника квартири [PERSON] та [PERSON], чоловіка відповідача [PERSON], було проведено обстеження обох квартир і зазначено, що причиною залиття є можливе потрапляння вологи в розподільчу коробку кВ. №51 при проведенні робіт по ремонту стяжки підлоги в квартирі [ADDRESS]. При цьому [PERSON], який зазначений в даному Акті, як власник квартири №54, зобов'язався провести необхідні роботи по усуненню причин відсутності електрона пруги в кв. № 51, що належить [PERSON], а саме у ванній кімнаті, туалеті, кладовій в термін до 07.05.2014р. Дане зобов'язання зазначено в Акті про залиття від 07.05.2014р. з підписом членів комісії, позивача та [PERSON] (а.с.14). Згідно Акту від 08.07.2014року, у складі начальника дільниці №1, економіста бухгалтерського обліку, майстра, та власника квартири [ADDRESS] [PERSON] було обстежено квартиру №51 в цьому ж будинку та встановлено, що старих плям після замокання не виявлено, в туалетній кімнаті відсутній частково стельовий багет (придбаний за кошти власника квартири №54, але не встановлено на стелю), в ванній кімнаті поміняна труба, яка з'єднує рушникосушник (труба була поміняна в результаті ремонту вище розташованої квартири, матеріали та робота за рахунок кв.54). (а.с.16). Встановлено, що 27.10.2015року між [PERSON],та ПП «Спілка Експертів» було укладено договір № СЕ-00194НМ на проведення незалежної оцінки, з метою визначення розміру нанесеного матеріального збитку. Згідно Висновку про вартість об'єкта оцінки складеного ПП «Спілка Експертів» вартість відновлюваного ремонту 2-кімнатної квартири [ADDRESS] склала 3086грн. (а.с.26-27). Оригінал Звіту про оцінку майна з фото та іншими документами, що слугували підставою для обрахунку, було оглянуто в судовому засіданні. Позивач в судовому засіданні пояснила, що в зв'язку проведенням ремонтних робіт в квартирі поверхом вище, що належить відповідачу, мали місце незручності, було затоплення, але по сусідські все вирішувалося, а на початку травня 2014р. зникло світло в деяких приміщеннях квартири позивача, і в зв'язку з цим вона звернулася в ЖЕК №1. Позивач не звинувачувала відповідача, а просила комісію з'ясувати дійсну причину зникнення світла. Позивач вважає, що є встановленим причинно-наслідковий зв'язок між проведенням ремонту в квартирі відповідача (залиття підлоги) з пошкодженнями, які мали місце в квартирі позивача. Відповідач заперечуючи позов, вказала, що здійснюючи ремонт у власному помешканні вона за власні кошти замінила трубу, яка з'єднує рушникосушник в квартирі позивача, та придбала стельовий багет для туалетної кімнати в квартирі позивача. Відповідач зазначає, що про залиття своєї квартири, позивач у заяві від 06.052014року до ЖЕК №1 не повідомляла, бо залиття не було, ні 2,3,4,5 травня 2014року у диспетчерській аварійній службі КП БМР «Міська служба замовника» дзвінків та звернень громадян щодо залиття та/або відсутності освітлення в квартирі [ADDRESS] не надходило, що підтверджується листом КП БМР «Міська служба замовника» від 04.02.2016року вих.№8. Відповідач зазначила, що її чоловік зобов'язався провести необхідні роботи по усуненню причин відсутності напруги в квартирі [PERSON], хоча зникнення напруги, фактично, відбулося не з вини будь-яких дій в квартирі відповідача. За клопотанням відповідача по справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу. Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 5206/16-43 від 26.12.2016року, визначити технічну причину пошкоджень та руйнувань електропроводки, відсутності освітлення в приміщеннях кухні, ванної кімнати, туалеті, кладової квартири [ADDRESS] за результатами обстеження об'єктів, а саме квартири № 51 та квартири [ADDRESS], - не видається можливим. За результатами обстеження інженерні мережі та прибори в квартирі [ADDRESS] перебувають в задовільному технічному стані. Ознак залиття на поверхні підлоги, ознак протікань в місцях різьбових з'єднаннях трубопроводів та в місцях різьбових кріплень запірно-розподільчої арматури не спостерігається. Розмір матеріального збитку, спричиненого власнику квартири [ADDRESS] в результаті пошкодження опорядження поверхні конструктивних елементів зазначеної квартири, згідно результатів проведеного обстеження та даних матеріалів справи, на момент дослідження становить 690грн. Найменування робіт та їх обсяги вказані в розрахунку вартості остаточна вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень опорядження в квартирі [ADDRESS], може бути визначена лише по фактичному виконанню обсягів робіт та з врахуванням вартості застосованих матеріалів, в тому числі вартість робіт по відновленню електропроводки в квартирі.(а.с.95-104). При вирішенні даного спору суд виходить з наступного. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування; збитками є (в тому числі) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі (майна), а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч.2 ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Крім майнової шкоди, позивач просила суд стягнути на її користь моральну шкоду в розмірі 1000грн. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно з ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає /зокрема/: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сімї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку зі знищенням чи пошкодженням її майна. Як роз'яснено в п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року за № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної /немайнової/ шкоди» /зі змінами/, розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням у кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховуються характер і тривалість страждань, стан здоров'я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, тощо. Отже, у справах про відшкодування матеріальної і моральної шкоди позивач має довести факт заподіяння цієї шкоди, її розмір, протиправність поведінки її заподіювача, а також причинний зв'язок між цією поведінкою та шкодою, а відповідач - відсутність своєї вини у заподіянні шкоди, а відсутність хоча б однієї із цих умов є підставою для відмови у задоволенні позову про відшкодування шкоди. Таким чином, з огляду наведеного, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення, оскільки факт спричинення шкоди позивачу доведено Актом про залиття, аварію від 07.05.2014р. Даний Акт було складено в період виникнення спору, тобто відразу після зникнення електрики в квартирі позивача Акт складено комісією, в яку входив електрик ЖЕК №1, майстер дільниці, інженер технічного відділу ЖЕК №1, 07.05.2014 року були обстежені обидві квартири, встановлено, що в квартирі відповідача проводилися ремонтні роботи по залиттю підлоги і причиною залиття квартири позивача зазначено - потрапляння води в розподільну коробку електричних проводів в квартирі [PERSON], тобто зазначено причинно-наслідковий зв'язок ремонтних робіт з пошкодженнями, що мали місце в квартирі позивача. В той період не було проведено більш детального дослідження даного спору, не було проведено експертизи. На даний час, за призначеною судом експертизою експерт в своєму Висновку від 26.12.2016 року зазначив, що визначити технічну причину пошкоджень та руйнувань електропроводки не видається можливим. Однак, при цьому експерт не категоричний у своєму висновку щодо відсутності обставин залиття квартири позивача. А тому, в даному випадку, суд вважає належними і допустимими доказами - Акт про залиття від 07.05.2014р. та Акт від 08.07.2014року, оскільки вони були складені в період виникнення спірних обставин. При цьому, суд звертає увагу, що мешканець квартири відповідача був присутнім при складанні Акту 07.05.2014 року та визнав вину в спричиненні збитків, зобов'язався провести необхідні роботи по усуненню причин відсутності електрики в квартирі [PERSON]. Щодо визначення розміру збитків, позивач посилається на Звіт про визначення вартості відновлювальних робіт з метою встановлення розміру матеріального збитку, де зазначено вартість ремонтно-відновлювальних робіт та вартість використаних матеріалів - 3086 грн. Висновок було складено в жовтні 2015 року. Позивач в судовому засіданні зазначила, що провела деякі ремонтні роботи в своєму помешканню, але не надала в підтвердження жодного доказу оплати матеріалів чи робіт саме по усуненню пошкоджень електропроводки. Натомість, експерт в своєму Висновку від 26.12.2016 р. чітко вказав, що найменування робіт та їх обсяги вказані в розрахунку вартості, остаточна вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень опорядження в квартирі [ADDRESS], може бути визначена лише по фактичному виконанню обсягів робіт та з врахуванням вартості застосованих матеріалів і, при цьому, експерт надав відповідь на питання, що ставив суд в ухвалі про призначення судової будівельно-технічної експертизи : який розмір матеріальної шкоди, завданий власнику квартири [ADDRESS] залиття квартири, якщо така подія мала місце? Так, експерт вказав, що розмір матеріального збитку, спричиненого власнику квартири [ADDRESS] в результаті пошкодження опорядження поверхні конструктивних елементів зазначеної квартири, згідно результатів проведеного обстеження та даних матеріалів справи, на момент дослідження становить 690грн. Отже, суд вважає, що саме 690 грн. і підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування матеріальної шкоди. Щодо позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд вважає, дану вимогу не доведеною, оскільки позивач не зазначила які моральні страждання та з приводу чого зазнала, зв'язок душевного стану [PERSON] з вказаними подіями. Суд врахував характер та ступінь діяння, особи, яка заподіяла шкоду, інші наслідки даних обставин, та вважає, що слід відмовити позивачу в частині її позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди. Згідно вимог ст.. 88 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача сума судових витрат - судовий збір 487,20 грн., що підтверджено відповідним платіжним документом. Згідно цієї ж правової норми, не підлягає до задоволення клопотання відповідача про відшкодування їй судових витрат (ст. 88 ЦПК України). На підставі ст.ст.22,23, 1166,1167, 1192 ЦК України, ст.ст. ст.ст.10, 59, 60, 79, 81,88, 209, 212-215 ЦПК України, суд

Outcome: partial