Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-24 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позов ом, в якому просила стягнути з відповідача заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 7 512 грн., моральну шкоду 5 000 грн. та судові витрати покласти на відповідача. Обґрунтовуючи позовні вимоги, зазначила про те, що [PERSON] , належить на праві власності однокімнатна квартира [ADDRESS] Власником особового рахунку є позивач. 02.01.2019 року з квартири [ADDRESS] , яка розташована више поверхом над квартирою позивача та в якій зареєстрована і користується відповідач [PERSON] сталося залиття квартири [ADDRESS] . Відносно вказаного залиття позивач звернулась до ЖЕД-3 з приводу обстеження квартири [ADDRESS] після залиття та квартири відповідача для встановлення причини залиття. 02.01.2019 року комісією ЖЕД-3 КП «Кереруюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» був складений акт обстеження квартири [ADDRESS] у зв`язку з залиттям. Розмір матеріальної шкоди, завданної внаслідок залиття квартири [ADDRESS] складає - 7 512 грн. На вимоги до відповідача налагодити сантехніку у своїй квартирі вона ніяк не реагувала, технічним станом своєї квартири не займалась. На прохання добровільно відшкодувати збитки, завдані останнім залиттям квартири відповідач відмовляється. Заподіяну моральну шкоду позивач оцінює в грошовому розмірі 5000 грн. У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги та не заперечувала проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явилась, повідомлялась належним чином про день, час та місце судового розгляд, причини неявки суду не повідомила. Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення. Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку позивача, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] , належить на праві власності однокімнатна квартира [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 29.09.2004 року, зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентарізації в реєстраційній кнізі Д-775 за № 935 від 29.10.2004 року (а.с. 6, 7). Власником особового рахунку є [PERSON] . 02.01.2019 року з квартири [ADDRESS] , яка розташована више поверхом над квартирою позивача та в якій зареєстрована і користується відповідач [PERSON] сталося залиття квартири [ADDRESS] . Відносно вказаного залиття позивач звернулась до ЖЕД-3 з приводу обстеження моєї квартири [ADDRESS] після залиття та квартири відповідачки для встановлення причини залиття. 02.01.2019 року комісією ЖЕД-3 КП «Кереруюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» був складений акт обстеження квартири [ADDRESS] у зв`язку з залиттям, де зазначено, що 02.01.2019 р. залитгя в кв. [ADDRESS] сталося з вище розташованої квартири [ADDRESS] , при візуальному огляді квартири [ADDRESS] на кухні, на стелі на стінах було виявлено вологі жовті сліди, зумовлені залиттям вище розташованої квартири [ADDRESS] . Пошкодженими виявлено: кухня - загальною площею 6,2 кв.м. - стеля - водоемульсіоне пофарбування, стіни - 2 кв.м. заміна шпалер (а.с. 8). Таким чином, вказаним вище актом про залиття квартири [ADDRESS] встановлено, що залиття квартири позивача відбулося з вини відповідача, як користувача квартири [ADDRESS] , оскільки джерело протікання води до квартири позивача мало початок з квартири відповідача. Відповідно локальному кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 на роботи по ремонту кв. [ADDRESS] від 11.02.2019 року, складеного інженером житлово-експлутаційної дільниці № 3 Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва Музикою О.В. - майнова шкода, завдана залиттям квартири, визначається як вартість відновлювального ремонту. Вартість відновлювального ремонту визначається як вартість ремонтно-будівельних робіт. Вартість ремонтно-будівельних робіт та кошторисна заробітна плата (розмір майнової шкоди), які необхідно виконати для усунення встановлених на момент обстеження пошкоджень в квартирі [ADDRESS] , що виникли в результаті залиття, згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості ремонтно- відновлювальних робіт складає 7 512 грн. Таким чином, розмір матеріальної шкоди, завданної позивачу внаслідок залиття квартири [ADDRESS] складає - 7 512.00 грн. Крім того, в результаті залиття квартири з вини відповідачки, позивачу спричинено і моральну шкоду, яка полягає в порушенні права власності позивача, неможливості нормального користування ним, зокрема негативних емоціях та переживаня з приводу пошкодждення квартири водою, порушення звичайного способу життя, необхідності докладання додаткових зусіль для його нормалізації. Хвилювання та думки про те, як відновити свою квартиру тримають позивача у постійній нервовій та психологічній напрузі. Крім того, залиття квартири позивача з квартири відповідача ставалося неодноразово, в квартирі відчувається сирість, запах плісені, що підтверджується наданими атами обстеження квартири за 2017, 2019 роки (а.с. 17-19). Заподіяну моральну шкоду позивач оцінює в грошовому вимірі у розмірі 5000 гривень. Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частин 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Враховуючи, що причиною залиття належної позивачу квартири [ADDRESS] , стало халатне користування сантехнічними приладами власником квартири [ADDRESS] відповідачем [PERSON] , а тому відповідач в силу закону має нести відповідальність за спричинену шкоду, в зв`язку з чим суд надходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог. Доказів того, що залиття належної позивачам квартири, відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано. В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 5 000 грн., суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири позивача завдало їй негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань позивача, порушення її звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд надходить до висновку про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 5 000 грн. З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача підлягає також сплачена позивачем при зверненні до суду грошова сума судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved