Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-05 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до [PERSON], [PERSON] про стягнення коштів, посилаючись на те, що вона [PERSON], є власником 11/80 частини житлового будинку №7 по узвозу Крутогорному (колишня вулиця Рогальова) в м. Дніпро, Літ. А-2 загальною площею 167, 1 кв.м., житловою площею 106,1 кв.м., на підставі договору дарування від 20.05.2016 р. посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу 20.05.2016 р., запис в реєстрі 515. 27 листопада 2017 року, відбулося залиття приміщення, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, узвіз Крутогорний (колишня вулиця Рогальова), буд. 7 (11/80 частина житлового будинку на першому поверсі), приміщення 1а. В результаті обстеження вказаного приміщення виявлено, що залиття сталося внаслідок недбалості особи [PERSON], який проживає в квартирі 4 (узвіз Крутогоний, б. 7) на другому поверсі, оскільки ним не будо здійснено своєчасного прочищення каналізаційної труби, що спричинило витік води з унітазу в його квартирі. В результаті залиття відбувся негативний вплив на майно, а тому завдана неправомірними діями (бездіяльністю) шкода, повинна бути відшкодована в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до висновку про оцінку вартості завданої шкоди, остання становить 50 488 (пятдесят тисяч чотириста вісімдесят вісім) грн. 00 коп. 12 березня 2018 року між [PERSON] (Кредитор) та [PERSON] (Поручитель) було укладено договір поруки, відповідно до умов якого Поручитель зобовязується відповідати перед Кредитором за виконання зобовязань [PERSON] (Боржник), щодо відшкодування завданої залиттям приміщення шкоди в розмірі 5 048 грн. 80 коп. Наведене свідчить про наявність правових підстав для стягнення суми майнової школи як з солідарних боржників [PERSON] та [PERSON] в розмірі 5 048 грн. 80 коп. та з [PERSON] в розмірі 45\~439 грн. 20 коп. В судове\~засідання сторони\~не зявились,\~були сповіщені\~про час\~та місце\~розгляду справи\~належним чином,\~від представника\~позивача надійшла\~до суду\~заява про\~розгляд справи\~за його\~відсутності, щодо заочного розгляду справи не заперечував. Ухвалу суду про відкриття провадження у даній справі розміщено в Єдиному державному реєстрі судових рішень та на електронному сайті Приморського районного суду м. Одеси, тобто ухвала суду є доступною для ознайомлення. На судове засідання 01.10.2018 року та 06.11.2018 року повістки відповідачу направлялися курєрським доставляння та повернулися з поміткою, що отримувач відсутній. Станом на\~20 листопада 2018 року від відповідача письмового відзиву на позов до суду не надходило, тому з урахуванням ч.8 ст. 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до\~п.1\~ч.2\~ст.\~281\~ ЦПК\~України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою. Суд, у зв`язку з ненаданням відповідачем відзиву на позов, зі згоди представника позивача, ухвалив слухати справу у відсутності відповідача, згідно ст.ст. 280-281 ЦПК України, при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи приходить до висновку, що даний позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON], є власником 11/80 частини житлового будинку №7 по узвозу Крутогорному (колишня вулиця Рогальова) в м. Дніпро, Літ. А-2 загальною площею 167, 1 кв.м., житловою площею 106,1 кв.м., на підставі договору дарування від 20.05.2016 р. посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу 20.05.2016 р., запис в реєстрі 515. 27 листопада 2017 року, відбулося залиття приміщення, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, узвіз Крутогорний (колишня вулиця Рогальова), буд. 7 (11/80 частина житлового будинку на першому поверсі), приміщення 1а. В результаті обстеження вказаного приміщення виявлено, що залиття сталося внаслідок недбалості особи [PERSON], який проживає в квартирі 4 (узвіз Крутогоний, б. 7) на другому поверсі, оскільки ним не будо здійснено своєчасного прочищення каналізаційної труби, що спричинило витік води з унітазу в його квартирі. Джерелом шкоди для приміщень розташованих на першому поверсі стала вода, яка неконтрольовано та тривалий час (близько трьох годин) витікала з унітазу на підлогу квартири №4 другого поверху, протікала через стелю в приміщення першого поверху та спричинила залиття. В приміщенні 1а за адресою узвіз Крутогорний (колишня вулиця Рогальова), буд. 7 на момент залитті знаходився орендар [PERSON], яким було складено акт про наслідки залиття житлового приміщення від 28.11.2017 р. Винуватця залиття [PERSON] запросити для підписання акту виявилось не можливим, оскільки особа була відсутня у квартирі 4 (узвіз Крутогоний, б. 7), в виду чого даний акт був направлений поштою Відповідачу для ознайомлення та підписання. З метою встановлення розміру шкоди, позивачем було замовлено проведення оцінки вартості майнової шкоди, завданої залиттям приміщення 1а, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, узвіз Крутогорний (колишня вулиця Рогальова), буд. 7 (11/80 частина житлового будинку на першому поверсі). Відповідно до висновку про оцінку вартості завданої шкоди, остання становить 50 488 грн. 00 коп. 05 березня 2018 р. [PERSON] на адресу [PERSON] було направлено вимогу про відшкодування майнової школи в розмірі 50 488 грн. 00 коп. 12 березня 2018 року між [PERSON] (Кредитор) та [PERSON] (Поручитель) було укладено договір поруки, відповідно до умов якого Поручитель зобовязується відповідати перед Кредитором за виконання зобовязань [PERSON] (Боржник), щодо відшкодування завданої залиттям приміщення шкоди в розмірі 5 048 (пять тисяч сорок вісім) грн. 80 коп. 19 березня 2018 р. [PERSON] на адресу [PERSON] та було направлено вимогу про відшкодування майнової школи в розмірі 5 048 (пять тисяч сорок вісім) грн. 80 коп. Відповідно до ч. 5 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. У відповідності до ст. ст. 10, 151, 177 ЖК України, громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, у якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки. Відповідно до пункту 7 [PERSON] користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року N 572 (із змінами), власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Тобто власник майна має обовязок слідкувати, щоб його нерухоме майно не стала джерелом небезпеки для інших власників нерухомого майна. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом статті 1166 ЦК України для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювана шкоди та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювана шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок спростування презумпції вини, шляхом доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювана шкоди. Стаття 1192 ЦК України, а саме ч. 2, передбачає, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як свідчать наведені вище обставини, залиття сталося внаслідок порушення відповідачем [PERSON] користування приміщеннями житлових будинків, внаслідок його недбалого ставлення до санітарно-технічного обладнання, оскільки Відповідачем не будо здійснено своєчасного прочищення каналізаційної труби, що спричинило витік води з унітазу в його квартирі, яка неконтрольовано та тривалий час (близько трьох годин) витікала на підлогу квартири №4 другого поверху, протікала через стелю в приміщення першого поверху та спричинила залиття. Вартість завданої залиттям приміщення шкоди, становить 50 488 грн. 00 коп. Відповідно до ст. 554 Цивільного кодексу, у разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Після всебічного, повного дослідження, оцінки наявних матеріалів та обставин справи суд дійшов висновку, щодо необхідності задоволення позовних вимог, вважає їх обґрунтованими і доведеними, а також такими, що знайшли своє підтвердження у судовому засіданні. На підставі вищенаведеного суд вважає, що вимоги позивача про стягнення суми майнової\~школи як\~з солідарних\~боржників [PERSON]\~та [PERSON]\~в розмірі\~5\~048\~грн.\~80\~коп.\~та з\~[PERSON] в\~розмірі 45\~439\~грн.\~20\~коп. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved