Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-29 00:00:00

Позивач, звернувся у суд із позовом до відповідачів, Головного управління Національної поліції в Харківській області, Головного управління державної казначейської служби України у Харківській області, Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Харківській області, треті особи старший лейтенант поліції роти № 3 батальйону №1 УПП в Харківській області Петренко Євген Валерійович, інспектор роти № 2 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Рибалко Владислав Вікторович про відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що постановою у справі про адміністративне правопорушення серії ЕАВ № 1408435 від 09.08.2019, складеної щодо [PERSON] на нього було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425 грн. не погодившись з вказаною постановою, ним було подано адміністративний позов про скасування постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення. Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 03.09.2019 (справа № 640/16376/19) скасовано постанову серії ЕАВ № 1408435 від 09.08.2019 та закрито провадження у справі. Рішення набрало законної сили 16.09.2019. Крім того, позивач в своєму позові зазначив, що постановою від 16.09.2019 серія НК № 503709 його притягнуто до відповідальності за адміністративне правопорушення та накладено адміністративне стягнення в розмірі 425 грн. Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 25.10.2019 (справа № 953/18866/19) було скасовано постанову серія НК № 503709 у справі про адміністративне правопорушення від 16.09.2019. Рішення набрало законної сили 21.11.2019. Таким чином, позивач зазначає, що дії працівників УПП м. Харкова щодо його зупинення та винесення відносно нього постанов про притягнення його до адміністративної відповідальності, відповідно до положень п. 4 частини першої статті 2 ЗУ «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» є підставою для відшкодування позивачеві моральної шкоди, оскільки закриття судом справи про адміністративне правопорушення через відсутність йог складу свідчить про те, що [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності незаконно, відшкодування якої здійснюється незалежно від вини. Таким чином, позивач вказує, що через незаконне притягнення його до адміністративної відповідальності він зазнав моральних страждань, які виразились у тривалому порушенні його звичайного життєвого укладу, він був вимушений звертатись за правовою допомогою у час, коли мав займатися своєю основною роботою, він перебував у стресовому стані, оскільки знав, що притягнений до адміністративної відповідальності незаконно. Також він був вимушений витрачати на час на відстоювання своїх прав у суді, доводити свою правоту та користуватись послугами адвоката. Крім того, зухвала поведінка працівника поліції [PERSON] змусила його відчувати душевні страждання, тому він вимушений звернутись до суду з позовом про відшкодування моральної шкоди. 02.07.2020 представник відповідача ГУНП в Харківській області Вітохіна І.В. надала до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що ГУНП в Харківській області не є належним відповідачем в цьому позові, а належним відповідачем є Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, оскільки відповідно до наказу Національної поліції України № 1 від 06.11.2015 №1 «Про затвердження структури Національної поліції України» управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції не входить до складу ГУНП в Харківській області. Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції є територіальним підрозділом Департаменту патрульної поліції, який діє на правах самостійної юридичної особи, та жодним чином не підпорядкований Головному управлінню Національної поліції в Харківській області. Таким чином, представник відповідача, просила відмовити в задоволенні позовних вимог до ГУНП в Харківській області, оскільки він є неналежним відповідачем за цими вимогами. 07.07.2020 представник відповідача Головного управління Державної казначейської служби України в Харківській області надав відзив на позовну заяву в якому зазначив, що позивач помилково визначив Головне управління в якості відповідача справі, оскільки позовна заява не містить жодних посилань про порушення з боку Головного управління прав позивача та в будь-які правовідношення з позивачем головне управління не вступало. Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди, представник відповідача зазначив, що по даній категорій справ позивачу необхідно довести всі складові елементи цивільного правопорушення, а саме: наявність моральної шкоди позивачу необхідно доводити, зазначаючи в позовній заяві, які негативні наслідки мають місце, у чому саме полягають моральні втрати, чим обґрунтовано розмір їх відшкодування. Письмовими доказами на ствердження наявності моральної шкоди можуть бути, зокрема, медичні довідки про виникнення захворювання чи інше погіршення стану здоров`я у зв`язку з хвилюванням, спричиненими посяганнями на права потерпілого, висновки лікарів чи медичних комісій про ступінь втрати працездатності, про необхідність проведення хірургічної операції тощо. Крім того, представник відповідача вказав, що слід зазначити, що порушення прав людини чи погане поводження із нею з боку суб`єктів владних повноважень завжди викликають негативні емоції. Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Разом з цим, реалізація механізму оскарження постанови не є порушенням прав особи у розумінні ст. 23 ЦК України. Так, відповідно до ст. 296 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачені наслідки скасування постанови із закриттям справи про адміністративне правопорушення, а саме: скасування постанови із закриттям справи про адміністративне правопорушення тягне за собою повернення стягнених грошових сум, оплатно вилучених і конфіскованих предметів, а також скасування інших обмежень, зв`язаних з цією постановою. У разі неможливості повернення предмета предмета повертається його вартість. Розмір відшкодування суд визначає залежно від характеру та обсягів страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Таким чином, представник відповідача зазначає, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження завдання йому моральних, фізичних та душевних страждань з боку відповідачів, а тому просить відмовити в задоволенні позовних вимог. 27.11.2020 представник відповідача Департаменту патрульної поліції надав відзив на уточнену позовну заяву відповідно до якого зазначив, що Департамент патрульної поліції, відповідно до свого положення, не уповноважений здійснювати оперативно-розшукову діяльність чи досудове розслідування, таким чином Закон України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду» правовідносини з цього питання не регулює. Крім того, представник відповідача зазначив, що рішення Верховного Суду України від 05.02.2020 по справі № 640/16169/17 не може бути преюдиціальним при розгляді цієї справи, особливо в частині необхідності застосування Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду» під час стягнення моральної шкоди з Департаменту патрульної поліції, оскільки відповідачем в цій справі було виключено управління патрульної поліції в Харківській області. Таким чином, Департамент патрульної поліції не брав участь у цій справі взагалі та не надав матеріали, які об`єктивно спростовують рішення щодо наявності у нього повноважень здійснювати оперативно-розшукову діяльність чи досудове розслідування. Спеціальності підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначенні ст. 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктивного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною 1 ст. 1176 ЦК України, а саме: у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. Таким чином, представник відповідача зазначає, що підстав для застосування частини 1176 ЦК України при вирішенні цього спору немає. За відсутністю підстав для застосування частини 1 ст. 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини 6 цієї статті така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (ст. ст. 1173, 1174 цього Кодексу). Щодо відшкодування моральної шкоди на загальних підставах, представник відповідача у своєму відзиві зазначив, що відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких відноситься: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутністю хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. При відшкодуванні моральної шкоди необхідно з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних страждань, а також в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та чим він при цьому керується. Позивач на користь тверджень щодо заподіяної моральної шкоди не надав жодних доказів, які б свідчили про те, що негативні емоції, пов`язані із діями посадових осіб Департаменту патрульної поліції досягли рівня моральної шкоди, досягли рівня страждання або приниження, не обґрунтована сумірність розміру відшкодування спричиненим негативним наслідкам, відсутній розрахунок, з якого він виходив вимагаючи шкоду 100\~000 грн. Щодо наявності моральної шкоди представник відповідача зазначив, що відомості щодо звернення позивача за правовою допомогою для оскарження саме зазначених постанов позивач не надав. Так само не підтвердженні обставини працевлаштування позивача під час зазначених подій його робочий графік. Не є обґрунтоване та документально підтвердженим твердження позивача щодо його затримання поліцейським під час розгляду адміністративних справ та винесення зазначених постанов. Також до суду не надані докази не етичної, грубої, некоректної поведінки працівників патрульної поліції та будь-яких погроз з їх боку. При цьому позивач зазначає, що він був змушений відстоювати свої права у суді, доводити свою правоту, однак на судових засіданнях він присутній не був, це підтверджено судовими рішеннями. Позивач залишає поза увагою факт, що визначений розмір моральної шкоди має бути не більш, аніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої сторони і не повинен приводити до її збагачення. З огляду на те, що не доведені підстави для виникнення моральної шкоди, заподіяння такої шкоди, не встановлений причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та заподіяною шкодою, не надано розрахунок стягуваної суми, тому позовна заява [PERSON] про стягнення моральної шкоди у розмірі 100\~000 грн. не підлягає задоволенню. На підставі викладеного, представник відповідача просив відмовити в задоволенні позовних вимог позивача. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити позовні вимоги та при винесенні рішення врахувати позиції Верховного суду зазначенні ним в його заяві. Представник відповідача УПП в Харківській області Департаменту патрульної поліції Іващенко О.О. в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з підстав викладених в відзиві на позовну заяву, просив в задоволенні позову відмовити. Представник відповідача ГУНП в Харківській області в судове засідання не з`явися, причину не явки суду не повідомив, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. Представник відповідача ГУД Казначейської служби України у Харківській області в судове засідання не з`явися, причину не явки суду не повідомив, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. Представник відповідача Департамент патрульної поліції в судове засідання не з`явися, причину не явки суду не повідомив, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, заяви по суті справи, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити частково з наступних підстав. Так, судом встановлено та не заперечується сторонами, що постановою у справі про адміністративне правопорушення серії ЕАВ № 1408435 від 09.08.2019 складеної щодо [PERSON] на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу 425 грн. Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 03.09.2019 постанову ЕАВ № 1408435 від 09.08.2019 у справі про адміністративне правопорушення про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 122 КУпАП та накладення штрафу в розмірі 425,00 грн. скасовано, провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито. Відповідно до вказаного рішення підставою для скасування постанови стало те, що в постанові відсутні посилання на докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, та відповідачем не надані докази на підтвердження вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення. (а.с. 16-20). Крім того, постановою інспектора роти № 2 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області від 16.09.2019 серія НК № 503709 [PERSON] притягнуто до відповідальності за адміністративне правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425 грн. Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 25.10.2021 року вказану постанову скасовано. Відповідно до вказаного рішення підставою для скасування постанови стало недоведеність наявності в діях [PERSON] порушень вимог п. 11.8 ПДР України, що в свою чергу свідчить про недоведеність події і складу адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 122 КУпАП. (а.с. 6-8). Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Статтею 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Статтею 23 ЦК України встановлено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частини другої цієї статті моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 цього Кодексу). Правовою підставою цивільно-правової відповідальності за відшкодування шкоди, завданої рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, яка її завдала, причинний зв`язок між ними. Шкода відшкодовується незалежно від вини. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» в особи виникає право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок незаконного накладення штрафу. Пунктом 4 частини першої статті 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» передбачено, що право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадку, зокрема, закриття справи про адміністративне правопорушення. Тобто, здійснення провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, яка в подальшому закрита судом за відсутністю складу адміністративного правопорушення, свідчить про незаконні дії посадових осіб, які ініціювали та здійснювали вказане провадження (складання протоколу, отримання пояснень та інше). Відшкодування моральної шкоди провадиться незалежно від того, чи застосувались з боку держави будь-які заходи примусу, чи було понесено особою витрати на погашення штрафу, накладеного судом. Дії працівника УПП м. Харкова щодо складання відносно позивача постанов про адміністративне правопорушення, які в подальшому скасовані судом та в одному із випадків з закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно позивача, відповідно до положень пункту 4 частини першої статті 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» є підставою для відшкодування позивачеві моральної шкоди, оскільки закриття судом справи про адміністративне правопорушення через відсутність його складу, а також скасування судом постанови у справі про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу відносно [PERSON] свідчить про те, що його притягнуто до адміністративної відповідальності незаконно, відшкодування якої здійснюється незалежно від вини. Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Згідно висновків ВС викладених в постанові від 05.02.2020р., у справі № № 640/16169/17 дії працівників УПП м. Харкова щодо складання відносно позивача протоколів про адміністративне правопорушення, відповідно до п. 4 ч.1 ст. 2 ЗУ «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» є підставою для відшкодування позивачеві моральної шкоди, оскільки закриття судом справи про адміністративне правопорушення через відсутність його складу свідчить про те, що особу притягнуто до адміністративної відповідальності незаконно, відшкодування якої здійснюється незалежно від вини. За висновками ВС , які є обов`язкові для суду першої інстанції, в даному випадку дії працівників УПП були незаконними та закриття провадження у справі є підставою для відшкодування позивачу моральної шкоди на підставі ЗУ «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду». Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про наявність спричиненої позивачу незаконними діями працівників патрульної поліції моральної (немайнової) шкоди, однак при визначені її розміру суд виходить з конкретних обставин справи, характеру спричинених йому моральних страждань, які полягали у душевних стражданнях, яких позивач зазнав у зв`язку з неправомірним винесенням стосовного нього постанов про притягнення його до адміністративної відповідальності, що призвело до порушення його нормальних життєвих зв`язків, він був вимушений витрачати додатковий час та зусилля для захисту своїх прав, а також виходячи з принципів розумності та справедливості, визначає розмір такої шкоди в сумі 2000 грн., відшкодування яких підлягає за рахунок коштів державного бюджету. Також при визначенні розміру моральної шкоди суд враховує те, що рішенням Київського районного суду м. Харкова від 25.10.2019 постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності скасовано, однак провадження у справі про адміністративне правопорушення не закрито.

Outcome: partial