Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-16 00:00:00

Позивач звернулась до суду з зазначеним позовом, вказуючи, що вона є власником будинку [ADDRESS] , у належному їй будинку зареєстрований брат, відповідач по справі [PERSON] , який з 10 січня 2005 року та по даний час в зазначеному будинку не проживає, а фактично проживає в [ADDRESS] . Просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням. В судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги, позивач пояснила, що мати подарувала їй будинок, вона доглядала за матір`ю, відповідач є її братом, але в будинку не проживав ніколи, до матері приїзжав рідко. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечував, суду пояснив, що він працював та жив в с. Шестірня, незручно було жити в смт. Широке з причини роботи. До матері постійно їздив, привозив продукти. Він був зареєстрований в м. Кривий Ріг в батьківській квартирі, потім мати з сестрою йому запропонували зареєструватись в смт. Широке, він дав паспорт, його зареєстрували в 2005 році в спірному будинку в смт. Широке, в будинку проживала мати, батьки завжди казали, що квартира буде сестрі, а йому будинок. Мати до смерті казала, що будинок буде йому, не повідомляла, що будинок подарувала сестрі. Після смерті матері сестра казала, що є договір дарування, він звертався до юристів, йому казали, що пройшло більше року, тому договір дарування не можна оскаржити. Вважає, що мати не підписувала договір дарування. З позовом про оскарження договору дарування не звертався. Третя особа 1 - Виконавчий комітет Широківської селищної ради, повідомлені належним чином, у судове засідання не з`явились, представника не направили, до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність їхнього представника (а.с 31, 45, 54, 101). Третя особа 2 - Головне управління державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, повідомлені належним чином, у судове засідання не з`явились, до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність їхнього представника (а.с. 46, 59, 102). Ухвалою судді від 21.08.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Вислухавши пояснення сторін, показання свідків, дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлені такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Позивач є власником будинку, що знаходиться у [ADDRESS] , згідно із договором дарування житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, посвідченого 04.05.2018 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Русавською Т.В., та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 11-12, 13). Згідно з розпорядженням селищного голови Широківської селищної ради від 16 лютого 2016 № 20 перейменовано вулицю Жовтневу на вулицю [PERSON] (а.с. 55). Згідно із актом умов проживання [PERSON] від 06.06.2019, депутатом Широківської селищної ради [PERSON] проведено обстеження місця проживання [PERSON] , в присутності сусідів [PERSON] , [PERSON] , встановлено, що [PERSON] за адресою: [ADDRESS] не проживає з 2005 року (а.с. 17). Відповідно до довідки виконавчого комітету Широківської селищної ради Широківського району Дніпропетровської області № 2144 від 06.06.2019, [PERSON] дійсно зареєстрований за адресою: [ADDRESS] з 10.01.2005 року (а.с. 18). Свідок [PERSON] суду показала, що проживає по сусідству, майже щодня ходила біля спірного будинку, бачила в дворі позивача з дочкою, відповідача ніколи не бачила, в будинок не заходила. Її чоловік допомагав матері позивача [PERSON] пиляти дрова, ремонтувати світло. Свідок [PERSON] суду показала, що вона є рідною тіткою позивача та відповідача, в спірному будинку проживали батьки сторін, після смерті батька (її брата) залишилась проживати мати (її невістка) [PERSON] . Відповідач [PERSON] проживав в с. Шестірня у тещи, але теща його не реєструвала в будинку. Була домовленість, що квартиру батьки залишають сестрі (позивачу), а спірний будинк брату (відповідачу). Вона бачила договір дарування і впевнена, що цей договір померла [PERSON] не підписувала, там не її підпис. Їй [PERSON] до 1990 року писала листи з [PERSON] і вона знає її почерк. В 2005 році [PERSON] казала відповідачу виписатись з квартири, і прописатись в спірному будинку. Вона в той час працювала бухгалтером в поліції, заходила до паспортного столу, допомагала [PERSON] оформляти документи на прописку, відповідача там не було. За три місяці до смерті вона не могла спілкуватись зі [PERSON] , бо позивач зачиняла хвіртку і не дозволяла. Але раніше при спілкування [PERSON] завжди казала, що квартира позивачу, а будинок відповідачу. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно із ч.2 ст.405 ЦК України член сім`ї (в тому числі колишній член сім`ї) власника будинку втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. За вказаною нормою при вирішенні питання про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, враховуються причини її відсутності. Підставою для визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, може слугувати лише свідома поведінка такої особи, яка свідчить про втрату нею інтересу до такого житлового приміщення. Відповідно до роз`яснень, викладених в Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» застосовуючи положення ст. 391 ЦПК України, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов`язані із позбавленням права володіння. Згідно з положеннями ст. ст. 391, 396 ЦК України позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Судом встановлено, що позивачеві належить спірний будинок на праві приватної власності. Підстави для відхилення доказів судом відсутні, оскільки подані позивачем докази є належними, допустимими, достовірними та достатніми. Беручи до уваги викладене, а також те, що відповідач не є співвласником спірного будинку за вищезгаданою адресою, більше одного року в ньому без поважних причин не проживає, домовленість про порядок користування спірним будинком у нього з позивачем відсутня, суд вважає за можливе визнати відповідача таким, що втратив право користування за зазначеним будинком внаслідок його відсутності понад встановлені терміни. При цьому суд відхиляє усні заперечення відповідача проти позову, оскільки в судовому засіданні визнано сторонами та підтверджено доказами той факт, що відповідач з моменту реєстрації - з 2005 року в спірному будинку не проживає, поважних причин його відсутності суду не надано. Згідно з вимогами ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача.

Outcome: approved