Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-01 00:00:00

Позивач звернулась в суд з позовом в якому просить встановити, що 19 лютого 2015 року під час виконання трудових обов»язків диспетчера з нею стався нещасний випадок, пов»язаний з виробництвом та зобов»язати відповідача - Приватне акціонерне товариство «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту», скласти акт про нещасний випадок на виробництві за формою Н-1. Позов мотивує тим, що перебуває в трудових відносинах з відповідачем по справі з 29.02.1988 року, а протягом майже 20 років працює диспетчером філії. 18.02.2015 року працювала в нічну зміну, яка починається о 20.00 год. і закінчується 19.02.2015 року о 08.00 год. Після зміни її було запрошено до кабінету директора Кіровоградської філії ПрАТ КД МППЗТ [PERSON] на оперативну нараду з приводу її відсутності на робочому місці 17.02.2015 року близько 20 хвилин під час повернення з оперативної наради на робоче місце. 18.02.2015 року під час оперативної наради директором філії [PERSON] та його заступником [PERSON] (онуком директора) їй була оголошена догана, але внаслідок психологічного тиску, грубого поводження з нею вищезазначеними особами, а також внаслідок втомленості та нервового перенавантаження вона втратила свідомість, в результаті чого була доставлена швидкою медичною допомогою до ЦМЛ м. Кіровограда де госпіталізована та проходила стаціонарне лікування до 03 березня 2015 року. Після лікування працездатність відновлена, виписана до праці. Протягом всієї трудової діяльності на підприємстві майже 30 років вона лише декілька разів писала пояснення з приводу робочих моментів, але починаючи з січня 2015 року та протягом лютого 2015 року, внаслідок упередженого ставлення до неї зі сторони керівництва підприємства, від неї майже щотижня вимагали написання пояснень по надуманим приводам. Вона неодноразово намагалась налагодити відносини, але ставало тільки гірше. Під час перебування в лікарні через родичів надала заяву про видачу копії протоколу та наказу про оголошення їй стягнення для оскарження. В останні дні перебування на лікуванні їй зателефонував голова профкому [PERSON] і запропонував врегулювати питання шляхом переговорів. І коли вона з»явилася на роботі це питання було врегульовано, але адміністрація підприємства через декілька днів почала вимагати від неї видачі епікризу для видачі направлення проходження позачергової медичної комісії. Вона категорично відмовилася видавати епікриз, так які періодичний медогляд проходила 23 січня 2015 року. На запит відповідача про видачу копії епікризу, лікарня також відмовила в його виданні, посилаючись на конфіденційність інформації. Через три місяці роботи - 04 червня 2015 року вона отримала направлення на проходження медогляду. 08 червня 2015 року вона звернулася до адміністрації відповідача з заявою про проведення розслідування нещасного випадку та складення акту за формою Н-1. 14 липня 2015 року після повторного обстеження пройшла медогляд, приступила до роботи, але упереджене ставлення до неї зі сторони директора підприємства продовжується. Відповідач грубо проігнорував вимоги законодавства, розслідування нещасного випадку не провів, акт про нещасний випадок на виробництві за формою Н-1 не склав. На її звернення Кіровоградська філія ПрАТ «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» надала відповідь № 509 від 22 червня 2015 року про те, що втрата свідомості 19 лютого 2015 року під час проведення оперативної наради та подальша втрата працездатності не є нещасним випадком, тому не може проводитись розслідування і бути виданий відповідний акт. 08 червня 20-15 року вона звернулася до Голови Правління ПрАТ «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» про розслідування нещасного випадку. Згідно відповіді № 1848 від 15 липня 2015 року - причина тимчасової непрацездатності - загальне захворювання; повідомлення про нещасний випадок не надходило, а тому підстав для оформлення акту про нещасний випадок немає.При цьому не було враховано що до даного випадку вона не хворіла неврологічними захворюваннями, періодичний медогляд пройшла 23 січня 2015 року без застережень. Вказане дає їй підстави звернутися з даним позовом до суду для захисту порушених прав, просить позов задововльнити. В судовому засіданні позивачка та її представник позов підтримали, посилаючись на обставини, що в ньому викладені та неодноразово надавали пояснення і доповнення до нього. Просили позов задовольнити, враховую вимоги Закону України «Про охорону праці», а саме статтю 25. Представник відповідача - Приватного акціонерного товариства «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту», в судовому засіданні позов не визнана, надала суду заперечення, доповнення до заперечень та посилаючись на викладені в них обставини, просила відмовити в задоволенні позову у зв»язку з не доведенням причинного зв»язку між втратою свідомості позивачкою та виробничими факторами, а також вказала на загальне захворювання позивачки, що не пов»язане з виробництвом. Представник третьої особи - управління Держпраці у Кіровоградській області в судовому засіданні позов підтримав, вказав на наявність нещасного випадку і необхідність задоволення позовних вимог щодо складання відповідачем акту за формою Н-1. Представник третьої особи - виконавчої дирекція Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову. Надала суду пояснення та посилаючись на викладені в них обставини просила відмовити в задоволенні позову, вказавши на неправильний спосіб захисту позивачкою своїх прав і необхідність встановлення факту нещасного випадку комісією підприємства. Суд заслухавши пояснення позивачки, представників сторін, що беруть участь у справі, допитаних в судовому засіданні свідків [PERSON], [PERSON], дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] перебуває в трудових відносинах з Приватним акціонерним товариством «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту». 02 лютого 2015 року о 5 годині ранку директор Кіровоградської філії, яка є структурним підрозділом приватного підприємства, [PERSON] при раптовій перевірці роботи змін в нічний час встановив, що позивач спала на робочому місці, тому 17 лютого була проведена оперативна нарада, на якій були розглянуті питання щодо виконання робітниками змінних завдань та попереджені всі учасники наради про суворе дотримання трудової та технологічної дисципліни, але після закінчення наради, не зробивши належних висновків, позивач знову допустила порушення трудової дисципліни (була відсутня на робочому місці без поважних причин), що стало підставою для проведення 19 лютого 2015 року оперативної наради при директорі філії, що підтверджується протоколами оперативних нарад наданих суду (а.с. 40, 41), під час якої позивач втратила свідомість та швидкою медичною допомогою була госпіталізована до Центральної міської лікарні м. Кіровограда, де знаходилася по 03 березня 2015 року. Екстрене повідомлення від лікарні про звернення позивача з посиланням на нещасний випадок на виробництві підприємству не надходило. Після повернення на роботу позивач надала листок непрацездатності АГН № 1:01052 (а.с. 42), в якому зазначена причина непрацездатності - загальне захворювання. Вказані обставини зазначені сторонами по справі та підтверджені в судовому засіданні допитаними свідками [PERSON] і [PERSON] Судом встановлено, що до посадових обов'язків диспетчера філії входить особисто приготування і охорона маршруту для прийому і відправлення маневрових передач зі ст. Кіровоград та забезпечення закріплення рухомого складу на коліях станції філії, тобто її робота безпосередньо пов'язана із забезпеченням безпеки руху маневрових составів та особистої безпеки. Адміністрація філії запропонувала позивачці визначити наявність або відсутність можливих медичних протипоказань для подальшої роботи диспетчером філії шляхом ознайомлення з копією епікризу та роз'яснила про наявність підстав і правомірність проведення позачергового медичного огляду. В період з 03.03.2015 року по 04.06.2015 року позивач двічі знаходилася у щорічній відпустці, а саме: з 03.04.2015 року по 18.04.2015 року та з 12.05.2015 року по 29.05.2015 року. 05 червня 2015 року позивач отримала направлення для проходження позачергового медичного огляду, але вона не звернулася до медичного закладу, а 08 червня 2015 року звернулась з заявою на ім'я директора [PERSON] про неправомірність дій адміністрації щодо направлення її на позачерговий медичний огляд та з заявою щодо видачі їй акту форми Н-1. 22 червня 2015 року позивачці була надана відповідь підприємства за № 510 на подану заяву щодо правомірності проведення позачергового медичного огляду, а за № 509 щодо відсутності підстав для проведення розслідування та видачі акту форми Н-1. 24 червня 2015 року з участю директора філії була проведена нарада щодо розгляду звернення позивача до голови правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» за участю радника голови правління [PERSON], начальника відділу охорони праці [PERSON], на яку була запрошена позивач. Під час наради позивач пояснила, що після отримання 5 червня 2015 року направлення на позачерговий медичний огляд, не бажаючи конфлікту з директором [PERSON], але хвилюючись за те, що вона не зможе пройти медогляд, тому залишиться без роботи, прийняла рішення звернутися з заявою щодо видачі їй акту форми Н-1, кваліфікуючи втрату свідомості під час наради 19 лютого 2015 року, як нещасний випадок, таким чином намагалась захистити свої інтереси. 25 червня 2015 року позивач була ознайомлена з наказом директора № 215 від 22.06.2015 «Про направлення на позачерговий медичний огляд» щодо обов'язкового проходження медогляду в період з 26 червня по 01 липня 2015 року. Згідно наказу № 233 від 30.06.2015 позивач була звільнена від роботи на час проходження позачергового медичного огляду з 30.06.2015 року по 01.07.2015 року зі збереженням заробітної плати, але знову ухилилася від проходження медогляду в установлені строки і з 01 липня по 13 липня 2015 року знаходилася на лікарняному. Позачерговий медичний огляд пройшла 14 липня і з 15 липня 2015 року приступила до роботи. Відповідно до вимог ст. 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнським об»єднанням профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов»язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішується посадовою особою державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов»язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене в судовому порядку. Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від їх форми власності визначається відповідно до «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року N 1232. Розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків. Згідно п.9 Порядку № 1232 лікувально-профілактичний заклад повинен передати протягом доби з використанням засобів зв'язку та на паперовому носії екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок на виробництві за формою згідно з додатком 1. підприємству, де працює потерпілий; 2. робочому органові виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань (далі - Фонд) за місцезнаходженням підприємства, де працює потерпілий, або за місцем настання нещасного випадку з фізичною особою - підприємцем або особою, що забезпечує себе роботою самостійно; 3. територіальному органові Держгірпромнагляду за місцем настання нещасного випадку; 4. закладові державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, де працює потерпілий, або такому закладові за місцем настання нещасного випадку з фізичною особою - підприємцем або особою, що забезпечує себе роботою самостійно, у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння). Відповідно п.10 Порядку № 1232 роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок (крім випадків, передбачених пунктом 37 цього Порядку), зобов'язаний: 1) протягом однієї години передати з використанням засобів зв'язку та протягом доби на паперовому носії повідомлення про нещасний випадок згідно з додатком 2: Фондові за місцезнаходженням підприємства, на якому стався нещасний випадок; керівникові первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - керівникові профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки - уповноваженій найманими працівниками особі з питань охорони праці); керівникові підприємства, де працює потерпілий, якщо потерпілий є працівником іншого підприємства; органові державного пожежного нагляду за місцезнаходженням підприємства у разі настання нещасного випадку внаслідок пожежі; закладові державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно- епідеміологічний нагляд за підприємством (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння); 2) протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування. Відповідно до пунктів 10, 11, 14 Порядку № 1232 з»ясування обставин і причин нещасного випадку, встановлення кола осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, складання акта розслідування нещасного випадку за формою Н-5, а також акта про нещасний випадок пов»язаний з виробництвом за формою Н-1 належить до виключеної компетенції комісії з розслідування нещасного випадку. Відповідно до п. 14 Порядку № 1232 комісія зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п'яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 (далі - акт за формою Н-5) згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) згідно з додатком 4 у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження; скласти у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов'язаного з виробництвом, крім актів за формою Н-5 і Н-1, у шістьох примірниках картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно в додатком 5. У разі коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов'язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5. Згідно п. 15 Порядку № 1232 обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, серед іншого є: 17) одержання потерпілим травми або інших ушкоджень внаслідок погіршення стану його здоров'я, яке сталося під впливом небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання ним трудових (посадових) обов'язків, що підтверджено медичним висновком; 18) раптове погіршення стану здоров'я потерпілого або його смерті під час виконання трудових (посадових) обов'язків внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або якщо потерпілий не пройшов обов'язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку. Аналізуючи вказані положення Порядку вбачається, що для визнання нещасного випадку, який стався в результаті погіршення стану здоров'я таким, що пов'язаний з виробництвом, дана обставина повинна підтверджуватися медичним висновком, а саме - вплив небезпечного виробничого фактора чи середовища на стан здоров'я потерпілого. Згідно наданого листка непрацездатності АГН № 201052, листа Центральної міської лікарні м. Кіровограда № 790 від 01.07.2015 року причиною непрацездатності позивача з 19.02.2015 року по 03.03.2015 року є загальне захворювання. Виписка із медичної картки позивача, в якій вказаний діагноз захворювання - дісциркуляторна енцефалопатія, не встановлює факт причинного зв'язку раптового погіршення стану її здоров'я з виконанням нею трудових обов'язків. Даний діагноз відноситься до загального захворювання (захворювання не пов'язаного з виробництвом). Відповідно до довідника хвороб, енцефалопатія дисциркуляторна - поступово прогресуючі органічні зміни мозкової тканини, які розвиваються на тлі різних судинних захворювань - атеросклерозу, гіпертонічної хвороби та ін. Основними причинами, які обумовлюють виникнення і розвиток ДЕ, є артеріальна гіпертонія (АГ) і атеросклероз. У переважної більшості хворих відзначаються ті чи інші фактори ризику серцево-судинних захворювань, з яких ведучими є: АГ (АТ 160/95 мм. [PERSON] вище); гіперхолестеринемія (загальний холестерин 240 мг / дл і вище); захворювання серця (ІХС, ревматичні ураження, порушення серцевого ритму та ін); цукровий діабет; куріння; надлишкова маса тіла (індекс Кетле дорівнює 30 і вище); недостатня фізична активність; зловживання алкоголем; тривалі і часті нервово-психічні перенапруження (стреси); обтяжена спадковість (інсульт, інфаркт міокарда, АГ у найближчих родичів). Таким чином суд приходить до висновку, що причиною нещасного випадку, що стався з [PERSON] є не небезпечні чи шкідливі виробничі фактори та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, а загальне захворювання, причинами якого є ряд факторів не пов'язаних з виробництвом, відмова відповідача щодо складення такого акту є правомірною. Крім того, за інформацією управління виконавчої дирекції Фонду у Кіровоградській області в термін з 19.02.2015 року по 16.04.2015 року повідомлення про травмування, яке сталося з [PERSON] ЛА.19.02.2015 року ні від лікувально-профілактичного закладу, ні від ПАТ «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» не надходило. У пункті 23 Порядку № 1232 зазначено, що у разі реорганізації підприємства, на якому стався такий нещасний випадок, розслідування проводиться його правонаступником, а у разі ліквідації підприємства встановлення факту настання нещасного випадку розглядається у судовому порядку. Як вбачається із Порядку до повноважень роботодавця не входять функції по вкладанню актів за формами Н-5 та Н-1. Складання вказаних актів входить до обов'язків комісії, так як, згідно з Порядком, розслідування нещасного випадку здійснюється призначеною наказом роботодавця комісією, яка після з'ясування всіх обставин пов'язаних з нещасним випадком, складає акти розслідування нещасного випадку за встановленими формами є комісійними документами і складаються за результатами розслідування нещасного випадку безпосередньо комісією. Щодо порядку оскарження дій відповідача у разі відмови скласти акт за формою Н-5 або Н-1 до територіального органу Держгірпромнагляду України, позивач була повідомлена листом Виконавчої дирекції фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України від 05.05.2015 року за вих. № 23-Ш-05. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову [PERSON] Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України суд відносить понесені позивачкою судові витрати при зверненні в суд з позовом за її рахунок. На підставі викладеного і ст. 22 закону України «Про охорону праці», «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року N 1232,

Outcome: dismissed