Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-07 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить також частина квартири [ADDRESS] . Позивач зазначає, що своє майно матір на випадок своєї смерті заповідала їй та спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку в спадщині, немає. Вказує, що у встановлений законом строк вона звернулась з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері, на підставі якої у Вінницькій районній державній нотаріальній конторі було заведено спадкову справу №68/2018. Позивач подала заяву до Вінницької районної державної нотаріальної контори про отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вищевказану частину квартири, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом їй було відмовлено, про що державним нотаріусом Вінницької районної нотаріальної контори винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №262/02-31 від 12.02.2019, яка мотивована тим, що з наданого свідоцтва не можливо встановити розмір частки померлого у праві власності на спадкову квартиру, а також на ньому відсутній відбиток гербової печатки. При цьому позивач вказує, що спадкове майно, а саме вищевказана квартира належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на праві спільної сумісної власності, що підтверджується відповідним свідоцтвом про право власності на житло, тобто їй, померлій матері та її батьку та брату, відповідачам по справі. За вказаних обставин позивач просить суд ухвалити рішення, яким визначити, що її частка у спільній сумісній власності на вищевказану квартиру становить 1/4 частку, та що частка померлої [PERSON] на вказане майно становила 1/4 частку. В судове засідання учасники справи не з`явились, однак попередньо подали до суду письмові заяви про розгляд справи без їхньої участі. Представник позивача, адвокат Гунько О.А. попередньо подав суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи в підготовчому засіданні у відсутність позивача та її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити (а.с. 55). Відповідачі [PERSON] та [PERSON] подали до суду заяви про розгляд справи без їхньої участі, в яких зазначено, що відповідачі позовні вимоги визнають та не заперечують проти задоволення позову. (а.с. 53, 54) Положеннями ч. 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних матеріалів. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим 04.12.2017 виконавчим комітетом Пултівецької сільської ради Вінницького району Вінницькій області (а.с. 6). На момент смерті [PERSON] проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] ,та до складу її сім`ї входили чоловік - [PERSON] , донька - [PERSON] , син - [PERSON] , що підтверджується довідкою №491, виданою 24.05.2019 виконкомом Пултівецької сільської ради Вінницького району Вінницької області (а.с. 8). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на спадкове майно, в тому числі на частину квартири [ADDRESS] , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло, виданим 20.11.2000 Пултівецькою сільською радою Жмеринського району (а.с.19) та технічним паспортом на квартиру, що знаходиться у вланості громадянина (а.с. 20-23). За життя [PERSON] 04.08.2017 склала заповіт, яким на випадок своєї смерті зробила заповітне розпорядження, а саме: всі свої права та обов`язки, а також усе майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, заповідала своїй доньці [PERSON] (а.с. 13). [PERSON] є донькою [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] (а.с. 9), витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 08.05.2019 (а.с. 10) та копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого повторно 27.10.2009 (а.с. 12). Спадкоємець [PERSON] звернулась до Вінницької районної державної нотаріальної контори із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири квартири [ADDRESS] , однак їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, що підтверджується постановою державного нотаріуса Вінницької районної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії №262/02-31 від 12.02.2019 (а.с. 17). З довідки №943/02-14 від 18.05.2019, виданої Вінницькою районною державною нотаріальною конторою, вбачається, що відомостей про інших спадкоємців у нотаріальній конторі немає, заяви про відмову від спадщини іншими спадкоємцями не були подані (а.с. 7). Згідно Свідоцтва про право власності на житло, виданого 20.11.2000 Пултівецькою сільською радою Жмеринського району, встановлено, що квартира, площею 47,4 кв. м., яка знаходиться за адресою [ADDRESS] , належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 19). Відповідно до Рішення Пулівецької сільської ради Вінницького району Вінницької області № 12 від 20.11.2015, [ADDRESS] перейменовано на [ADDRESS] (а.с.26). Відповідно до ст.13 ЦПК, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до ст. ст. 370, 372 ЦК України, частки кожного з співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю або законом. Згідно зі ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.1 ст. 1226 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Відповідно до положень постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Отже, кожному із співвласників фактично належить на праві власності по 1/4 частці у спільній сумісній власності на квартиру [ADDRESS] . Судом встановлено, що позивач позбавлений можливості оформити свої спадкові права після смерті матері, оскільки в отриманні свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку даної квартири Вінницькою районною державною нотаріальною конторою позивачу було відмовлено. За вказаних обставин, оскільки для оформлення спадкових прав позивач потребує визначення частки у праві спільної сумісної власності спадкодавця, враховуючи положення вказаних вище норм законодавства про рівність часток, а також те, що частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду, та визнання відповідачами пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення. З урахуванням вищевикладеного,

Outcome: approved