overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-10 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина за заповітом у вигляді двох земельних ділянок, що знаходяться на території Лісівщинської сільської ради Коростенського району, Житомирської області, які належали спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на землю, серії ЯГ №770215 виданого 28.03.2007 року на ім`я спадкодавця. Відповідно до довідки №340/02-26 від 17.06.2020 року, виданої Ушомирською сільською радою [PERSON] , яка померла [INFO] , проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , одна. За життя, 09.08.2001 року, [PERSON] заповіла все належне їй майно [PERSON] , про що складено заповіт за реєстровим №54 від 09.08.2001 року. Після смерті спадкодавця, вона в установлений законом строк із заявою про прийняття спадщини до органів нотаріату не звернулась, оскільки вважала себе особою, яка прийняла спадщину. На даний час отримати свідоцтво про право на спадщину вона позбавлена можливості, тому просить рішенням суду визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Особи, які беруть участь в справі, письмово повідомили про розгляд справи у їх відсутності у зв`язку з чим фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що [INFO] в с.Лісівщина, Коростенського району, Житомирської області померла [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 24.01.2013 року. [PERSON] 09.09.2001 року склала заповіт, в якому визначила своїм спадкоємцем [PERSON] . Даний заповіт посвідчено секретарем виконкому Лісівщинської сільської ради Коростенського району Житомирської області Ткач В.П. від 09.08.2001 року за реєстровим №54 від 09.08.2001 року. Дані про те, що даний заповіт змінювався або скасовувався в справі відсутні. З листа Коростенської районної державної нотаріальної контори № 419/01-16 від 06.05.2021 року слідує, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) не звертались. 24.07.2020 року представник [PERSON] , [PERSON] , звернувся до нотаріуса з заявою по питанню реалізації спадкових прав його довірителькою після смерті [PERSON] . На своє звернення отримав лист за №748/01-16 зміст якого містить інформацію щодо неможливості видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку, передбаченого ст.1270 ЦК України на подачу заяви про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі вказаної норми Закону суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги та визначити позивачу додатковий тримісячний строк, який буде достатнім для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-20 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадкова маса. Вона, у встановлений законом шестимісячний строк, не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини на спадкове майно, оскільки вважала себе такою, що прийняла спадщину, оскільки мала в наявності правовстановлюючі документи на спадкове майно. Звернувшись до нотаріуса за отриманням свідоцтва про право на спадщину отримала відмову, яка мотивована пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини. Рішенням суду просить визначити додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . В підготовче засідання сторони не з`явилися. Сторона позивача надала заяву, в якій зазначила про розгляд справи у її відсутності. Відповідач в наданій суду заяві зазначив, що позов визнає, що відповідно до статті 200 ЦПК України, надає суду підстави для ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що [INFO] в с.Купеч Коростенського району Житомирської області померла [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого 11.02.2004 року. Позивач є спадкоємцем першої черги по закону, оскільки є дочкою спадкодавця, що стверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . З листа Коростенської районної державної нотаріальної контори №905/16/02-14 від 11.09.2020 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилась, до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) спадкоємці не звертались. 11.08.2020 року представник позивача звернувся до нотаріуса з заявою по питанню реалізації спадкових прав [PERSON] після смерті матері. На звернення отримав лист за №790/01-16 зміст якого містить інформацію щодо неможливості видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку, передбаченого ст.1270 ЦК України на подачу заяви про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі вказаної норми Закону суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги та визначити позивачу додатковий тримісячний строк, який буде достатнім для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-19 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина за законом. Після смерті спадкодавця, вона в установлений законом строк із заявою про прийняття спадщини до органів нотаріату не звернулась. На даний час отримати свідоцтво про право на спадщину вона позбавлена можливості, тому просить рішенням суду визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . Сторони письмово повідомили про розгляд справи у їх відсутності. Відповідач в наданій суду заяві зазначив, що позовні вимоги визнає. У зв`язку з неявкою сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що [INFO] в с.Васьковичі Коростенського району, Житомирської області померла [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 10.01.2006 року. Позивач, як дочка померлої, відноситься до першої черги за законом, що стверджується копією свідоцтва про її народження серії [NUMBER] виданим Краснотур`їнським міським ЗАГСом Свердловської області СРСР від 26.12.1956 року. З листа Коростенської районної державної нотаріальної контори №390/16/01-16 від 25.03.2020 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) не звертались. Відповідно до статті 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За таких обставин, суд вважає, що визначення позивачу додаткового двомісячного строку буде достатньо для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. На підставі наведеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-18 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина за законом. Після смерті спадкодавця, вона в установлений законом строк із заявою про прийняття спадщини до органів нотаріату не звернулась, оскільки вважала себе особою, яка прийняла спадщину. На даний час отримати свідоцтво про право на спадщину вона позбавлена можливості, тому просить рішенням суду визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . В підготовче засідання сторони не з`явилися. Позивач надала заяву, в якій зазначила про розгляд справи у її відсутності. Відповідач в наданій суду заяві вказав, що позов визнає, що відповідно до статті 200 ЦПК України, надає суду підстави для ухвалення рішення. Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що [INFO] в м.Житомирі померла [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 29.06.2018 року. Позивач, як дочка померлої, є спадкоємцем [PERSON] першої черги за законом, що стверджується копією свідоцтва про її народження серії [NUMBER] виданим повторно виконавчим комітетом Ходаківської сільської ради Коростенського району Житомирської області від 27.11.2019 року . З листа Коростенської районної державної нотаріальної контори №43/16/02-14 від 15.01.2020 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) не звертались. Відповідно до статті 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За таких обставин, суд вважає, що визначення позивачу додаткового двомісячного строку буде достатньо для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. На підставі\~наведеного,\~

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-30 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина за законом у вигляді земельної ділянки загальною площею 3,18 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 1822383200:07:000:0013, що розташована на території Мединівської сільської ради, Коростенського району Житомирської області. Після смерті спадкодавця, вона в установлений законом строк із заявою про прийняття спадщини до органів нотаріату не звернулась, оскільки вважала себе такою, що прийняла спадщину. На даний час нотаріус їй відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину та рекомендував звернутись до суду для вирішення питання про визначення додаткового строку. З підстав, передбачених ст.1272 ЦК України просить визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Особи, які беруть участь у справі, письмово повідомили про розгляд справи у їх відсутності у зв`язку з чим фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що [INFO] в м.Малин Житомирської області померла [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 13.02.2019 року. Позивач є спадкоємцем першої черги по закону, оскільки є дочкою спадкодавця, що стверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] виданим Мединівським бюро ЗАГС Коростенського району від 18.07.1970 року. Зміна прізвища позивача відбулась при укладенні шлюбу , що стверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] виданим відділом РАГС м.Малин Житомирської області від 05.03.1994 року. З листа Коростенської районної державної нотаріальної контори №947/16/01-16 від 28.08.2019 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) не звертались. Відповідно до статті 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі вказаної норми закону суд вважає, що визначення позивачу додаткового двомісячного строку буде достатньо для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-19 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача в якому зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої спадщину прийняв її батько [PERSON] , який проживав спільно із спадкодавцем. [INFO] батько помер. Після його смерті відкрилась спадщина за заповітом за змістом якого [PERSON] вказав її своїм спадкоємцем. 08.02.2020 року вона звернулась до Коростенської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте, нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину оскільки було пропущено визначений законом шестимісячний строк. Причиною пропуску вказаного строку стала її необізнаність про існування заповіту та про зміни у законодавстві, адже діючий цивільний кодекс вступив в силу з 01.01.2004 року. Рішенням суду просить визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Сторони надали заяви про розгляд справи у їх відсутності. Відповідач в наданій заяві вказав, що позов визнає, що відповідно до статті 200 ЦПК України надає суду підстави для ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що [INFO] в с.Мелені Коростенського району Житомирської області помер [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане повторно 24.01.2020 року. 19.04.2004 року секретарем виконкому Меленівської сільської ради Коростенського району Житомирської області Стретович Н.І. було посвідчено заповіт, згідно змісту якого [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] . З листа Коростенської районної державної нотаріальної контори №560/16/02-14 від 02.06.2020 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) не звертались. Відповідно до статті 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За таких обставин, суд вважає, що визначення позивачу додаткового двомісячного строку буде достатньо для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-25 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що в 2018 році пропав безвісті її син [PERSON] . [INFO] близько 12 години на відкритій ділянці місцевості, яка розташована неподалік житлового будинку [ADDRESS] , було виявлено залишки тіла трупа чоловічої статі. При проведенні огляду місця події в одязі загиблого було виявлено паспорт громадянина України виданого на ім`я [PERSON] , [INFO] . Для встановлення достовірності належності виявленого тіла загиблого слідчими органами в кримінальному провадженні №12019060060000297 проводилась посмертна судова медична молекулярно-генетична експертиза за результатами якої 12.11.2019 року тіло загиблого було ідентифіковане, як тіло [PERSON] та видано свідоцтво про смерть. Після отримання свідоцтва про смерть сина звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак отримала відмову, яка мотивована пропуском установленого законом строку звернення із заявою про прийняття спадщини до органів нотаріату. На даний час отримати свідоцтво про право на спадщину вона позбавлена можливості, тому просить рішенням суду визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] , померлого у 2018 році. Сторони письмово повідомили про розгляд справи у їх відсутності. Відповідач в наданій суду заяві зазначив, що проти позовних вимог не заперечує і при ухваленні рішення покладається на розсуд суду. У зв`язку з неявкою сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що у 2018 році в м.Коростені, Житомирської області помер [PERSON] , [INFO] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим 12.11.2019 року. Постановою слідчого СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області Скуратівської Л.П. від 20.11.2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12019060060000297 від 07.03.2019 року, встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] . Позивач є\~спадкоємцем першої\~черги по\~закону,\~як мати\~ [PERSON] ,\~що стверджується\~свідоцтвом про\~народження серії\~ [NUMBER] ,\~виданого міським\~ЗАГСом м.Коростеня\~Житомирської області\~від 14.02.1978\~року. З листа Коростенської міської державної нотаріальної контори №143/01-16/16 від 24.02.2020 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) не звертались. Відповідно до статті 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За таких обставин, суд вважає, що визначення позивачу додаткового двомісячного строку буде достатньо для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. На підставі\~наведеного,\~

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-23 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що від подружнього життя з відповідачем мають малолітнього сина [PERSON], [INFO]. Вона в даний час не працює, оскільки перебуває у відпустці по догляду за дитиною до досягнення трирічного віку. Відповідач проживає окремо, є працюючим, отримує стабільний дохід , однак матеріальної допомоги на утримання дитини та дружини не надає, тому просить стягнути з відповідача аліменти на утримання сина в розмірі 1/3 частки доходу відповідача, а на її утримання в розмірі 1/4 частини усіх видів доходів відповідача щомісячно, до досягнення дитиною трирічного віку. Сторони письмово повідомили про розгляд справи у їх відсутності. В наданих суду заявах виклали позицію з приводу позовних вимог. За таких обставин фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі та від подружнього життя мають малолітнього сина [PERSON], [INFO]. Позивач не працює, перебуває у декретній відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку. Угоди про добровільну сплату аліментів між сторонами не досягнуто. Доказів про надання відповідачем в добровільному порядку достатнього розміру коштів на утримання сина суду не подано. Згідно ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. При визначенні розміру аліментів, згідно ст.182 Сімейного кодексу України, \~ суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших утриманців, інші обставини, що мають істотне значення. Згідно з ч. 3 ст.181 Сімейного кодексу України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Частиною 1 ст.183 Сімейного кодексу України передбачено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. \~\~ Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбаченихст.184 Сімейного кодексу України. Відповідно до ст.84 Сімейного Кодексу України, дружина з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка батька дитини до досягнення дитиною трьох років. Право на утримання вагітна дружина, а також дружина, з якою проживає дитина, має і в разі розірвання шлюбу. Згідно ст.ст.10, 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень . Позивач в обгрунтування своїх позовних вимог щодо можливості сплати відповідачем аліментів в зазначеному в позовній заяві розмірі жодних доказів не подала, тому позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню, з врахуванням обставин, визначених ст.182 Сімейного кодексу України та поданих сторонами доказами. На підставі викладеного,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-14 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що від подружнього життя з відповідачем мають малолітнього сина [PERSON], [INFO], який знаходиться на її утриманні. Відповідач проживає окремо від сімї, ніякої матеріальної допомоги на утримання дитини не надає, маючи офіційні заробітки та стабільний дохід, у зв'язку з чим просить стягувати з відповідача на її користь аліменти на утримання малолітнього сина у розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу) відповідача щомісячно, до досягнення дитиною повноліття. 04.02.2019 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження, без повідомлення (виклику) сторін, та встановлено відповідачу строк для подачі відзиву на позов та подання письмових та електронних доказів щодо заперечення проти позову. Ухвала про відкриття провадження, копія позовної заяви з додатком отримана відповідачем 05.03.2019 року. У встановлений строк відповідач надав суду відзив на позов в якому зазначив про часткове визнання позовних вимог, а саме в межах визначеного законом розміру стягуваних аліментів на одну дитину. Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі. Від подружнього життя мають малолітнього сина [PERSON], [INFO]. Угоди про\~добровільну сплату\~аліментів між\~сторонами не\~досягнуто. Доказів про надання відповідачем в добровільному порядку достатнього розміру коштів на утримання дитини суду не подано. Дані щодо наявності у відповідача інших утриманців в справі відсутні. Згідно ст.180 Сімейного кодексу України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. При визначенні розміру аліментів, згідно ст.182 Сімейного кодексу України, суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших утриманців, інші обставини, що мають істотне значення. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 3 ст.181 Сімейного кодексу України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст.183 Сімейного кодексу України передбачено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. \~ \~ \~ \~Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених ст.184 Сімейного кодексу України. \~ \~ \~ \~Згідно ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не можу ґрунтуватись на припущеннях. \~ \~ \~ \~Враховуючи наведене суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, шляхом стягнення з відповідача аліментів на утримання малолітньої дитини у розмірі 1/4 частці від заробітку (доходу) відповідача, з врахуванням ст.182 Сімейного кодексу України. Розподіл судових витрат у справі підлягає вирішенню в порядку ст.141 ЦПК України. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: partial