Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-30 00:00:00

позивач звернулась до суду з позовом до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за час прострочення сплати аліментів. Свої вимоги мотивувала тим, що 12 січня 2016 року Дніпровським районним судом міста Києва видано виконавчий лист про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітнього сина - [PERSON] , [INFO] , у розмірі 3000 грн. Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів від 02 лютого 2018 року у відповідача станом на 01 травня 2019 року виникла заборгованість зі сплати аліментів у розмірі 51 000,00 грн. Загальна сума неустойки за прострочення сплати аліментів на утримання дитини за період з грудня 2017 року по 08 травня 2019 року становить у розмірі 143220,00 грн. Однак з урахуванням положень ст. 196 Сімейного кодексу України позивач просить про стягнення з відповідача пені (неустойки) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини за період з грудня 2017 року по 08 травня 2019 року у розмірі 51 000,00 грн. Згідно вимог ч.13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, та відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, відповідно до якого позовні вимоги визнав частково у розмірі 2 500,00 грн. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. 12 січня 2016 року Дніпровським районним судом міста Києва видано виконавчий лист про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітнього сина - [PERSON] , [INFO] , у розмірі 3000 грн. (а.с. 4-5). Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів від 02 лютого 2018 року у відповідача станом на 01 травня 219 року виникла заборгованість зі сплати аліментів у розмірі 51 000,00 грн. (а.с. 6). Позивач просила стягнути з відповідача неустойку (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини за період з грудня 2017 року по 08 травня 2019 року у розмірі 51000,00 грн. Підставою для задоволення позовних вимог позивач зазначила про наявність у відповідача заборгованості по сплаті аліментів у розмірі 51 000,00 грн. Між сторонами виникли аліментні правовідносини щодо зобов`язання батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. Згідно ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно ч.1 ст. 196 Сімейного кодексу України У разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Згідно із ч.1 ст. 20 Сімейного кодексу України до вимог, що випливають із сімейних відносин, позовна давність не застосовується, крім випадків, передбачених ч.2 ст. 72, ч.2 ст. 129, ч. 3 ст. 138, ч.3 ст. 139 цього Кодексу. Відповідно до роз`яснень, викладених у п.22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачена ст. 196 Сімейного кодексу відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Під ухиленням від сплати аліментів закон розуміє як пряму відмову від надання утримання, так і різні дії (бездіяльність) зобов`язаної особи, спрямовані на повне або часткове ухилення від сплати аліментів; приховання особою дійсного розміру свого заробітку (доходу); зміну роботи або місця проживання з метою запобігання сплати аліментів; приховання свого місцезнаходження; інші дії, що свідчать про намір особи ухилитися від виконання обов`язків щодо утримання. За правовою природою аліментні зобов`язання це періодичні платежі, які боржник зобов`язаний сплачувати щомісячно і несвоєчасна сплата аліментів передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені). Оскільки неустойка у вигляді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов`язань, які виникають у боржника щомісяця, то і пеня має триваючий характер і обраховується за прострочення кожного зобов`язання окремо. Отже, з урахуванням правової природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 Сімейного кодексу України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у Постанові від 25 квітня 2018 року по справі № 572/1762/15-ц Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Отже, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: p=(A1*1%*Q1)+(A2*1%*Q2)+……….(An*1%*Qn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої Сімейного кодексу України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. З огляду на те, що аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1% пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). При обчислюванні розміру пені суд бере за основу такий розрахунок: Період стягнення Заборгованість по аліментамСплаченоЗалишок заборгованості по аліментам1%Кількість днівРозмір неустойки (пені) 2017 рік Грудень3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.52415720,00 2018 рік Січень3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.49314790,00 Лютий3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.46213860,00 Березень3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.43413020,00 Квітень3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн..40312090,00 Травень3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.37311190,00 Червень3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.34210260,00 Липень3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.3129360,00 Серпень 3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.2818430,00 Вересень 3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.2507500,00 Жовтень 3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.2206600,00 Листопад 3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.1895670,00 Грудень 3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.1594770,00 2019 рік Січень 3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.1283840,00 Лютий 3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.972910,00 Березень 3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.692070,00 Квітень 3 000,00 грн.-3 000,00 грн.3,00 грн.381140,00 08 травня 8 Отже, загальна сума неустойки за прострочення сплати аліментів на утримання дитини за період з грудня 2017 року по 08 травня 2019 року становить у розмірі 143220,00 грн. Тому з урахуванням суми заборгованості зі сплати аліментів у розмірі 51 000,00 грн. та вимог ст. 196 Сімейного кодексу України про стягнення пені не більше 100 відсотків заборгованості, суд приходить висновку про стягнення з відповідача пені (неустойки) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини за період з грудня 2017 року по 08 травня 2019 року у розмірі 51 000,00 грн. За встановлених обставин суд приходить висновку про задоволення позовних [PERSON] до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за час прострочення сплати аліментів повністю: стягнути з [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , зареєстрованої за адресою: [ADDRESS] , пеню за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітнього сина - [PERSON] , [INFO] , за період з грудня 2017 року по 08 травня 2019 року у розмірі 51 000 (п`ятдесят одна тисяча) грн. 00 коп. На підставі п.3 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору. Згідно ч.6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави у розмірі 768 грн. 40 коп.

Outcome: approved