Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-22 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вищезазначеною позовною заявою. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що її батьку та бабусі на праві спільної сумісної власності належало по 1/2 частині квартири [ADDRESS]. Після смерті своєї матері батько позивача звернувся до нотаріальних органів із заявою про прийняття спадщини, яка складається з 1/2 частини вказаної квартири, проте свідоцтва про право на спадщину не отримував через брак часу та грошових коштів. Батько позивача помер [INFO]. Постановою державного нотаріуса від 02 червня 2016 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька на квартиру [ADDRESS] у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно. Тому позивач просила суд визнати за нею право власності на квартиру [ADDRESS], яка має загальну площу 47,7 м2, житлову площу 30,0 м2 та складається з приміщень: 1 - коридору площею 6,1 м2, 2 - туалету площею 0,9 м2, 3 - ванної площею 2,0 м2, 4 - кухні площею 5,6 м2, 5 - житлової площею 12,9 м2, 6 - кладової площею 1,4 м2, 7 - кладової площею 0,7 м2, 8 - житлової площею 17,1 м2, І - балкону площею 0,8 м2 - в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], померлого [INFO]. Представник позивача надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити. Від представника відповідача до суду надійшла заява про розгляд даної цивільної справи за її відсутності, позовні вимоги не визнала, заперечувала проти їх задоволення, посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність. Представник третьої особи у судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи без його участі, при вирішенні даного спору поклався на розсуд суду. Згідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі , чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши докази по справі, суд дійшов до висновку, що заявлені позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ст.10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Відповідно до ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Як встановлено в судовому засіданні, [PERSON] є батьком [PERSON], [INFO], та сином [PERSON] /а. с. 10, 12/. 19 жовтня 1993 року Бюро з приватизації житла ДІІТу на ім'я [PERSON] та [PERSON] було видано свідоцтво про право власності на житло на квартиру [ADDRESS] /а. с. 8/. [PERSON] померла [INFO] /а. с. 9/ та після її смерті відкрилась спадщина на 1/2 частину квартири [ADDRESS]. Судом також встановлено, що станом на день смерті [PERSON] вона проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS], разом із нею проживав та був зареєстрований її син [PERSON] /а. с. 87 зворот/. 16 грудня 2011 [PERSON] звернувся до Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, яка складається з 1/2 частини квартири [ADDRESS] /а. с. 85 зворот/. Свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] не видавались. [PERSON] помер [INFO] /а. с. 11/ та після його смерті до Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори 15 травня 2013 року звернулась донька померлого [PERSON] із заявою про прийняття спадщини, а 21 червня 2013 року до нотаріальної контори звернулась донька померлого [PERSON] із заявою про відмову від прийняття належної їй частки спадщини на користь дочки спадкодавця [PERSON] /а. с. 77 зворот, 78, 83/. Згідно з відповіддю КП «Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради № 7190 від 01 червня 2016 року, наданої на запит державного нотаріуса Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори, станом на 31 грудня 2012 року в інвентаризаційній справі за адресою: [ADDRESS] містяться відомості про право спільної сумісної власності гр. [PERSON], гр. [PERSON] /а. с. 14/. Постановою Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори від 02 червня 2016 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину після смерті батька на квартиру [ADDRESS] у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно /а. с. 21, 91 зворот-92/. Згідно з технічним паспортом на квартиру [ADDRESS] дана квартира має загальну площу 47,7 м2, житлову площу 30,0 м2 та складається з приміщень: 1 - коридору площею 6,1 м2, 2 - туалету площею 0,9 м2, 3 - ванної площею 2,0 м2, 4 - кухні площею 5,6 м2, 5 - житлової площею 12,9 м2, 6 - кладової площею 1,4 м2, 7 - кладової площею 0,7 м2, 8 - житлової площею 17,1 м2, І - балкону площею 0,8 м2 /а. с. 15-18/. Відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилась не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати, застосовується чинне на той час законодавство, зокрема відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. На час відкриття спадщини після смерті [PERSON] діяв ЦК УРСР 1963 року, спадщина була прийнята спадкоємцем [PERSON], тому до виниклих правовідносин в цій частині слід застосовувати відповідні норми ЦК УРСР 1963 року. Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР (1963 року) визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, зокрема якщо він вступив в управління або володіння спадковим майном, або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені особою протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Передбачений вказаною статтею строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи, при доведеності поважності причин його пропуску (ст.550 ЦК УРСР). Згідно зі ст.529 ЦК УРСР (1963 року) спадкоємицями першої черги за законом є діти, батьки та жінка (чоловік) померлого. Крім того, до виниклих правовідносин також слід застосувати норми Цивільного кодексу України в діючій на даний час редакції, оскільки батько позивача помер у 2013 році. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи. Згідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.ст. 1218, 1220 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини, тобто на момент смерті спадкодавця, і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ч.1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може подати позов про визнання права власності, якщо це право оспорюється чи не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документів, які б посвідчували його право власності. Таким чином, враховуючи, що на день смерті [PERSON] на праві власності належала 1/2 частина квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 19 жовтня 1993 року, а також приймаючи до уваги, що [PERSON] фактично прийняв спадщину після смерті матері [PERSON] - співвласника іншої 1/2 частини вказаної квартири - оскільки проживав разом із нею на день її смерті, але в зв'язку з неотриманням ним свідоцтва про право на спадщину позивач як єдиний спадкоємець після смерті позбавлена можливості на отримання свідоцтва про право на спадщину в нотаріальній конторі - суд вважає за необхідне позовні вимоги [PERSON] до Дніпропетровської міської ради, третя особа Перша дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом на квартиру в порядку спадкування за законом, задовольнити. На підставі викладеного,

Outcome: approved