Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-31 00:00:00

Позивач звернулась до суду з даною позовною заявою, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вона є власником нежитлового приміщення [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] проживає поверхом вище у вказаній квартирі [ADDRESS] того ж будинку. 12.08.2017 року зазначене нежитлове приміщення було затоплено внаслідок недбалого поводження мешканців квартири [ADDRESS] із сантехнічними приладами. У цей же день позивач, разом з іншими мешканцями [ADDRESS] було складено акт-претензію про затоплення приміщення та виявлені пошкодження, а саме: 1) пошкодження підвісної стелі «Армстронг» - 5 м?; 2) пошкодження звукоізоляції стелі - 5 м?; 3) пошкодження штукатурки і фарбування стін - 25 м ?; 4) пошкодження дверей з наличниками - 1 шт.; 5) пошкодження димових датчиків системи пожежної сигналізації - 2 шт. Факт затоплення та вид пошкоджень зафіксовані в акті про залиття від 05.09.2017 року, складеним представниками ТОВ «Сітісервіс-КР». 07.09.2017 року у вказаному нежитловому приміщенні сталося повторне затоплення через несправність сантехнічного приладу (зливного бочка у вбиральні) в квартирі [ADDRESS] . Факт затоплення та вид пошкоджень зафіксовані в акті про залиття від 08.09.2017 року, складеним представниками ТОВ «Сітісервіс-КР». 22.09.2017 року належне позивачу приміщення було втретє затоплене внаслідок течі в трубі каналізації у ванній кімнаті в квартирі [ADDRESS] , яка належить відповідачу. Факт затоплення та вид пошкоджень зафіксовані в акті про залиття від 28.09.2017 року, складеним представниками ТОВ «Сітісервіс-КР». [PERSON] зверталась до [PERSON] з пропозицією відшкодувати завдану шкоду, але до теперішнього часу жодних дій зі сторони відповідача не надходило. Внаслідок залиття належне позивачу нежитлове приміщення потребує термінового поточного ремонту, оскільки використовувати його за призначенням, а саме: для розміщення магазину непродовольчих товарів, стало не можливо, через руйнування стелі, дверей, виходу з ладу пожежної сигналізації. Майнова шкода від затоплення становить 10771,00 грн. Крім того, позивач надає нежитлове приміщення суб`єктам підприємницької діяльності в оренду для розміщення магазину непродовольчих товарів, але відповідач позбавив її такої можливості, оскільки приміщення прийшло у стан, який унеможливлює його використання за призначенням. Таким чином, позивачу було завдано збитків у вигляді упущеної вигоди в розмірі 30000,00 грн. Крім того, неправомірними діями відповідача їй було завдано моральної шкоди, яка виразилась в негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичайного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Позивач позбулась значної частини своїх доходів, що вкрай негативно вплинуло на моральну обстановку в сім`ї, унеможливило придбання додаткових матеріальних благ, організацію відпочинку та надання допомоги батькам. У зв`язку з вищевикладеним, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальні збитки від затоплення нежитлового приміщення [ADDRESS] в розмірі 10771,00 грн.; упущену вигоду в сумі 30000,00 грн.; моральну шкоду в розмірі 40000,00 грн., а також судові витрати, зокрема судовий збір та вартість проведення експертної оцінки в сумі 1000,00 грн. Позивач у судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву в якій просила суд справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги підтримала повністю та проти заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідач у судове засідання не прибув, належним чином був повідомлений про день та час слухання справи, причини своєї неявки суду не повідомив, у зв`язку з чим судом ухвалено здійснювати заочний розгляд справи, без участі відповідача відповідно до ст.ст. 280-281 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів, за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази в справі, суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за її ст. 13, - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, у разі аварії і залиття квартири складається відповідний акт в день залиття квартири. В акті зазначаються причини залиття, висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше. Затоплення квартири позивача зафіксовано в актах про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, складеного комісією у складі старшого майстра, майстра, слюсаря-сантехніка, в присутності мешканців квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] . Зазначений акт затверджено директором ТОВ «Сітісервіс-КР» (а.с. 9-11). Відповідно до п.3 ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Відшкодування збитків є одним із способів захисту цивільних прав (п.8 ч.2 ст.16 ЦК України). Так, ст. 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Виходячи з наведених законодавчих норм, слід зробити висновок, що повне відшкодування шкоди можливе лише у випадку відшкодування потерпілій стороні всіх витрат, які необхідно понести потерпілим для відновлення їхньої квартири після залиття. Відповідно до частини 3статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно з ч. 1ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як зазначено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Судом встановлено неправомірність дій відповідача, наявність вини останнього у спричиненій позивачу шкоді, а також наявність безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між неправомірними діями відповідача та наслідками, які настали. Відповідно до висновків, викладених у звіті про вартість нанесених збитків майну внаслідок затоплення нежитлового приміщення [ADDRESS] , складеного ТОВ «Мамульчик і К» (а.с. 52-73), вартість майнового збитку складає 10771,00 грн. Вартість витрат позивача за проведення оцінки збитку становить 1000,00 грн. Суд вважає, що позивачем повністю доведено спричинення йому матеріальної шкоди та збитків внаслідок винних дій відповідача в сумі 10771,00 грн. Крім того, згідно з договором оренди нежитлового приміщення [ADDRESS] (а.с. 38-40) та Актом прийому-передачі в оренду об`єкта нерухомості та майна, яке знаходиться у ньому від 01.07.2016 (а.с. 41) вбачається, що вищевказане приміщення надавалося позивачем в оренду за ціною 10000,00 грн. в місяць. Внаслідок затоплення приміщення не використовувалося за призначенням протягом серпня-жовтня 2017 року, що завдало збитків у вигляді упущеної вигоди в розмірі 30000,00 грн. Разом з тим, суд вважає, що вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню частково виходячи з наступного. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Як встановлено судом, з вини відповідача було пошкоджено належне позивачу майно, внаслідок чого позивач вимушена була змінити звичний для неї уклад життя, що викликало душевні хвилювання, переживання, а отже факт заподіяння моральної шкоди є очевидним. З огляду на характер порушення прав позивача, виходячи із засад розумності та справедливості, ступені вини відповідача, істотності вимушених змін у життєвих стосунках позивача, конкретних обставин по справі і наслідків, що наступили, приймаючи той факт, що відповідач до теперішнього часу не намагався усунути наслідки своєї шкоди, вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню частково в розмірі 15000 грн. Крім того, частина 1 статті 133 ЦПК України передбачає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до п.2 ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Пунктом 1 частини 2 статті 141 ЦПК України передбачено, що у разі задоволення позову, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача. У зв`язку із задоволенням позову, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача понесені при подачі позову судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2417,72 грн., що підтверджується квитанціями (а.с. 1, 19), а також витрати, пов`язані із залученням спеціаліста з надання послуг з проведення експертної оцінки матеріальних збитків, які згідно з квитанцією становлять 1000,00 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial