Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-13 00:00:00

Позивач звернувся з позовом про визнання спадкоємцем першої черги, визнання особи такою, що прийняла спадщину, визнання права власності та розподіл рахунків. Свої вимоги мотивує тим, що він та відповідач проживають в квартирі [ADDRESS] Відповідно до свідоцтва на право власності, виданого Управлінням справами Національної академії наук України 07.07.1997року квартира належить на праві власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] [INFO] року [PERSON] (його та відповідача мати) померла. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді ? частини квартири [ADDRESS] Спадкоємцями першої черги за законом після померлої [PERSON] стали він, відповідач та [PERSON] (чоловік). Разом вони звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, але у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів вони не змогли отримати свідоцтва про право на спадщину. [INFO] року помер [PERSON] (їх з відповідачем батько). Після його смерті також відкрилась спадщина у вигляді ? частини квартири [ADDRESS] Спадкоємцями першої черги за законом після померлого [PERSON] стали він та відповідач. Вони знову звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, але 11.12.2014 року отримали постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів. Після смерті батьків між ним та відповідачем склалися погані відносини; вони не могли домовитися з приводу плати за житлово-комунальні послуги, внаслідок чого стала утворюватись заборгованість, яку він змушений сплачувати самостійно. Просить визнати його та відповідача спадкоємцями першої черги після смерті їх матері [PERSON], спадкоємцями першої черги після смерті їх батька [PERSON], визнати його та відповідача такими, що прийняли спадщину у вигляді ? частини квартири кожний після смерті їх матері [PERSON] та батька [PERSON], визнати за ним та за відповідачем право власності на ? частину квартири за кожним після смерті їх матері [PERSON] та батька [PERSON]; зобов'язати третіх осіб поділити між ним та відповідачем рахунки на сплату комунальних послуг. В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги і просить їх задовільнити. Відповідач з позовом згідний. Вважає, що за ним та за позивачем має бути визнао право власності за кожним на ? частину спірної квартири після смерті їх батьків. Не заперечує проти розподілу особових рахунків між ним та позивачем. Представник третьої особи КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м.Києва» в судове засідання не з`явився, про день розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутність. Представник третьої особи ПАТ «Київенерго» вважає, що позов задоволенню не підлягає, так як договір про користування електричною енергією був укладений з [PERSON]; за адресою: [ADDRESS] відкрито один особовий рахунок, спожиту електроенергію обліковує один прилад обліку, відповідно до показань якого проводяться нарахування за спожиту електричну енергію. Так як ні позивач, ні відповідач не звертались до ПАТ «Київенерго» для переукладання договору та переоформлення особового рахунку на своє їм`я, підстав вчиняти такі дії у третьої особи не було. Представник третьої особи ПАТ «Київводоканал» вважає, що позов задоволенню не підлягає, так як позивачі не звертались до ПАТ «Київводоканал» з приводу укладення з ними окремих договорів на водопостачання. Суд, заслухавши позивача, відповідача, представників третіх осіб та дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що відповідно до свідоцтва на право власності, виданого Управлінням справами Національної академії наук України 07.07.1997року квартира [ADDRESS] належала на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] в рівних долях. [INFO] року померла [PERSON], а [INFO] року - [PERSON]. В квартирі [ADDRESS] залишились проживати позивач і відповідач, які є синами померлої [PERSON] та померлого [PERSON] Після смерті [PERSON] та [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді ? частини квартири [ADDRESS] після кожного. Як видно з копії постанови державного нотаріуса Другої київської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 11.12.2014 року позивач та відповідач звернулись до нотаріальної контори за оформленням свідоцтв про право на спадщину за законом на майно, яке складається з ? частини квартири [ADDRESS], але в зв'язку з тим, що спадкодавці [PERSON] та [PERSON] не оформили право власності на належні їм частки квартири, тобто не отримали правовстановлюючі документи, які б підтверджували належність їм зазначених часток квартир на праві особистої приватної власності, позивачу та відповідачу було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] та [PERSON] Згідно інформаційної довідки Київського МБТІ №КВ-2014 №79512 від 28.10.2014року квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована на ім`я [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] (в рівних долях) на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Управлінням справами Національної академії наук України 07.07.1997року, розпорядження №1076. Згідно ст.1216 ЦКУкраїни спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст.1258 ч.1 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Враховуючи рівність часток [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] у спільній сумісній власності, на кожного з них припадає 1\\4 частина квартири. Судом встановлено, що оформити спадщину після померлої [PERSON] та після померлого [PERSON] в нотаріальному порядку позивач та відповідач не мали можливості в зв'язку з тим, що частки останніх у праві власності на квартиру не були визначені. За таких обставин суд вважає за необхідне визнати позивача та відповідача спадкоємцями першої черги після смерті їх матері [PERSON], спадкоємцями першої черги після смерті їх батька [PERSON], визнати позивача та відповідача такими, що прийняли спадщину у вигляді ? частини квартири кожний після смерті їх матері [PERSON] та батька [PERSON], визнати за позивачем та за відповідачем право власності на ? частину квартири за кожним. Щодо вимог про розподіл особових рахунків, то в цій частині суд в задоволенні позову відмовляє, так як вирішення зазначеного питання можливе лише після оформлення та реєстрації права власності на спадкове майно за умови подання відповідних заяв про укладення окремих договорів на оплату житлово-комунальних послуг. Враховуючи наведене, та

Outcome: dismissed