Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-23 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про відшкодування майнової шкоди посилаючись на те, що вона проживає в [ADDRESS]. Починаючи з 2010 року відповідачем, який проживає поверхом вище, періодично допускається залиття її квартири, що завдає їй матеріальних збитків. Про ці випадки вона зверталась до КЖРЕП - 6 але, оскільки, відповідач ухилявся від будь-яких розмов, пояснень, вів себе агресивно, категорично відмовлявся відшкодовувати завдані збитки вона, не маючи часу та зайвих коштів не відстоювала свої законні права та усувала всі завдані збитки власними коштами. 17 січня 2013 року з вини відповідача було знов залито нашу квартиру, а саме: стелю, стіни на кухні, стелю та стіни в коридорі, про що КЖРЕП - 6 складено Акт від 17.01.2013 р. відповідно до якого встановлено причину залиття - халатне відношення до сантехнічних приладів мешканцями квартири № 8. Врегулювати питання відшкодування матеріальної шкоди в позасудовому порядку з відповідачем не вдалось, більше того, вона знову зіткнулась з нахабною та агресивною поведінкою відповідача, який знову категорично відмовився відшкодовувати збитки. А, 22 січня 2013 року, коли вона знаходилась вдома, приблизно о 16.00 годині зі стелі, стін на кухні та в коридорі почала литись вода з такою силою, що вона, дуже злякавшись побігла до сусідів, де їй ніхто не відповів і була вимушена викликати міліцію з надією, що хоч вони допоможуть. В результаті цього звернення було складено Висновок від 23.01.2013 р. відповідно до якого встановлено, що залиття допущено внаслідок халатного відношення до сантехнічних приладів мешканцями квартири [ADDRESS]. І, навіть після цього відповідач своєї поведінки не змінює, від зустрічей ухиляється, відшкодувати шкоду категорично відмовляється. Вона звернулась до експерта Лещишина В.В., який склав висновок № 13068 від 03.06.2013 року, в якому визначено суму матеріальної шкоди в розмірі 17424,00 грн. та встановлено імовірні причини залиття. За проведення цього дослідження вона сплатила 1200 грн. А тому просила стягнути з відповідача на її користь завдану майнову шкоду в сумі 17424,00 грн., 229,40 грн. повернення сплаченого судового збору та 1200 грн. витрат на проведення експертного дослідження експерта-будівельника. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала і в своїх поясненнях підтвердила обставини, викладені в позовній заяві. Відповідач та його представник в судовому засіданні позов не визнали і пояснили суду, що дійсно неодноразово відбувались залиття квартири позивача, але не з його вини, а внаслідок протікання труб, які знаходяться в міжповерховому перекритті між їхніми квартирами. Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що підстав для задоволення позов не має у зв'язку з наступним. Судом встановлено, що позивач проживає в [ADDRESS]. Починаючи з 2010 року неодноразово відбувалося залиття її квартири. 17 та 22 січня 2013 року відбулися ще два залиття квартири. У відповідності до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Ст. 58 ЦПК України встановлює правила належності доказів, які визначають об'єктивну можливість доказу підтверджувати обставину, що має значення для вирішення справи. Правила належності доказів спрямовані, насамперед, на досягнення процесуальної економії через усунення з судового розгляду доказів, які не мають значення для вирішення справи. Належними є докази, що належать до предмета доказування. Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об'єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом. Відповідно до Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій (далі - Правила), затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованим в Мін'юсті 25.08.2005 за № 927/11207, ОДС повинні вести в спеціальних журналах облік заявок на оперативне усунення несправностей і ушкоджень інженерного обладнання в квартирах, будівельних конструкціях та інших елементах будинків, протипожежного обладнання і контролювати терміни та якість виконання. За участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій здійснюється комісійне обстеження квартири. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Форму акту визначено додатком 4 до Правил. Акт підписується усіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім'я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). В акті повинно бути відображено: - дата складання акту (число, місяць, рік); - прізвища, ініціали та посади членів комісії; - прізвища, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; - прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; - характер залиття та його причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. № .У роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів,гнучких підводок та ін.; - завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість); - висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Перелік причин, вказаний у формі акта, не є вичерпним. Тому залиття чи інша аварія, причиною яких є витік води у житловому будинку, також є підставою для складання акта за визначеною Правилами формою. Акт про залиття повинен складатися у терміновому порядку у день надходження відповідної заявки мешканця (мешканців) квартири, в якій відбулося залиття. У випадку відмови винної особи від підписання вищенаведеного Акту, то у цьому випадку складається, Акт відмови від підпису у присутності інших мешканців даного будинку. Оскільки наявний в матеріалах справи акт не відповідає зазначеним вище вимогам, відповідно не можливо врахувати його як допустимий доказ в справі. В цих актах не зазначено день їх затвердження, місце складання, відсутні підписи та пояснення сторін і свідків, немає опису конкретних пошкоджень майна позивачки. Про факт складання актів не було повідомлено відповідача. Саме на підставі акту робиться висновок про те, що винним є відповідач, а тому всі решта висновків по справі є похідними, в тому числі і висновки експертизи, які прямо зазначають це. Судом встановлено, що відповідач неодноразово звертався в ЖРЕП №6 з вимогами про створення комісії на обстеження його квартири та встановлення фактів залиття. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON]., працівник КЖРЕП-6, пояснила суду, що вона разом з сантехніком дійсно в січні 2013 року приходили до квартири позивача і бачила результати затоплення квартири. В квартиру відповідача вона не попала оскільки їй не відчинили двері. Але чи був хтось у квартирі їй не відомо. Дружина відповідача на наступний день визнала свою вину в затопленні квартири позивача і обіцяла відшкодувати збитки. Свідок [PERSON] - дружина відповідача в судовому спростувала твердження [PERSON] щодо складання акту з її слів та визнання вини. Крім того, свідок [PERSON]. так і не змогла пояснити чому з приводу нібито залиття за декілька днів до складання акту [PERSON] звертався із відповідною скаргою. Також судом встановлено, що в жовтні 2013р. працівники КЖРЕП-6 провели ремонт труби ХВП - замінили 2 погонних метри у міжповерховому перекритті між квартирами сторін. Це підтвердила як свідок [PERSON]., так і підтверджується нарядом виконаний робіт \\ а.с. 138 \\. В судовому засіданні представник позивача визнала, що після цього залиття квартири вже не було. Крім того, проблема залиття та можливої причини у вигляді з'єднання труб в перекритті між поверхами вказувала сам позивач у своїй скарзі (заяві) написаній в Шевченківській РВ УМВСУ в Чернівецькій області, в якій зазначала про проблему залиття яка існує з 2010 року. Відповідно до ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Способом відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, позивачі обрали стягнення на їх користь вартості виконання ремонтно-відновлювальних робіт, необхідних для усунення пошкоджень та відновлення стану квартири. Натомість позивачем в 2014 році ремонтні роботи в квартирі вже проведені, про що зазначено у висновку судової будівельно-технічної експертизи. Відповідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Як вбачається із матеріалів справи позивач не надав доказів реально витрачених коштів на відновлення пошкодженої речі. Згідно з п.1 висновку експертного дослідження від 03.06.2013р. \\ а.с. 14 \\ встановити причини залиття спеціалісту не виявилось можливим. За таких обставин у суду не було можливості встановити причини залиття квартири позивача - чи це сталось з вини відповідача або члені його родини, чи це сталось внаслідок протікання труби ХВП, яка проходить в міжповерховому перекритті між квартирами сторін. Крім того, з листа ПАТ «Страхова компанія «Інгосстрах»» вбачається \\ а.с. 142 \\, що 06.10.2013р. відбувався страховий випадок - була затоплена квартира позивача. Згідно з звітом про оцінку майнової шкоди ПП [PERSON] від 17.10.2013р. \\ а.с. 151 \\ вартість відновлюваного ремонту в квартирі позивача складає 2001,98 грн. Але в судовому засіданні представник позивача пояснила суду, що ремонт в квартирі був проведений влітку - вересні 2014р. Вказаний звіт ПП [PERSON] на думку суду можливо вважати реальним та таким, що відповідає дійсності, адже він оцінює події після останнього залиття - жовтень 2013 року. При цьому представник позивача зазначає, що ремонтні роботи з січня 2013 року не проводились, що спростовує висновки експертного дослідження Лещишина В.В. щодо розміру збитків. Також з цього листа ПАТ «Страхова компанія «Інгосстрах»» вбачається, що кошти на ремонт відшкодовані позивачу страховою компанією. За таких обставин суд вважає, що в задоволенні позову має бути відмовлено. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed