Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-24 00:00:00

Позивач звернулась в суд з позовом, в якому просить визнати за нею право власності за набувальною давністю на 1/4 частку житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований по [ADDRESS] , яка належала [PERSON] . Позов обґрунтовує\~тим,\~що проживає в [ADDRESS] . До квітня 2001 року проживала в даному будинку разом із своїм чоловіком - [PERSON] та синам - [PERSON] і [PERSON] . Даний будинок за життя належав чоловікові, який помер [INFO] . Після смерті чоловіка вона разом із синами успадкувала 3/4 частки даного будинку з надвірними будівлями. На даний час 3/4 частки будинку належать в рівних частках їй та синам [PERSON] та [PERSON] , на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.12.2001 року по 1/4 частині вказаного житлового будинку з надвірними будівлями. Крім того, у прийнятті спадщини, що відкрилася після смерті чоловіка, також прийняла участь відповідач [PERSON] , яка є донькою чоловіка від першого шлюбу та на час оформлення спадщини проживала окремо у м. Харкові. За спільною домовленістю [PERSON] успадкувала 1/25 частину домоволодіння з надвірними будівлями, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] та 1/4 частку житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За домовленістю між нею та [PERSON] , остання, після оформлення спадщини, мала залишити собі успадковане житло по [ADDRESS] Жовтневої Революції, а на неї (позивача) переоформити успадковану 1/4 частку житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , так, як вона після смерті чоловіка проживала разом із синами у вказаному будинку. З цією метою [PERSON] , яка жила у м. Харкові, зробила нотаріальне доручення на свою рідну тітку [PERSON] , яка жила у м. Кропивницькому, щоб та мала змогу оформити на неї всі спадкові права на майно, яке залишилося після смерті [PERSON] . Дану довіреність [PERSON] оформила у м. Харкові та передала її довіреній особі - [PERSON] , щоб та в свою чергу мала змогу оформити спадщину на [PERSON] , а вже після оформлення спадщини продати, подарувати, тощо успадковане [PERSON] майно. Зокрема, [PERSON] мала переоформити на неї (позивача) 1/4 частку успадкованого [PERSON] житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Яким чином [PERSON] у липні 2002 року оформила спадщину вона не знає. Приблизно восени 2002 року, після зустрічі з [PERSON] , їй стало відомо, що [PERSON] вже оформила спадщину і, що вона - [PERSON] на виконання доручення [PERSON] , найближчим часом переоформить на неї 1/4 частку будинку по [ADDRESS] , яку успадкувала [PERSON] . При цьому, [PERSON] передала їй на зберігання доручення від [PERSON] та її примірник свідоцтва про право на спадщину, щоб вони в неї не загубилися, та пообіцяла, що коли в неї з`явиться вільний час, то вона забере ці документи та виконає доручення [PERSON] . На похованні свого батька [PERSON] не була присутня, похованням не займалася, в будинку по [ADDRESS] не з`являлася. Взагалі [PERSON] ніколи не жила та ніколи не з`являлася в цьому будинку, ніяких її речей у будинку немає. Після смерті чоловіка вона разом з малолітніми дітьми постійно проживають та бути зареєстровані у вказаному будинку, користуються присадибною земельною ділянкою, підтримують будинок у належному технічному стані. Після смерті чоловіка вона переуклала на своє і`мя всі договори на отримання ЖКП - електропостачання, газопостачання, тощо. З квітня 2001 року, тобто після смерті мого чоловіка, відповідач [PERSON] жодного разу не з`явилася у цьому будинку, участі у його утриманні не приймала. Всі ці роки вона намагалася знайти [PERSON] чи [PERSON] , щоб вирішити питання переоформлення 1/4 частки даного житлового будинку, але не змогла з ними зв`язатися та зустрітися. Їй відомо, що успадковане житло по [ADDRESS] [PERSON] вже давно продала стороннім людям. Таким чином,\~фактично з\~травня 2001\~року,\~на протязі\~більше 18\~років,\~вона постійно,\~відкрито користується\~всім будинком\~та господарськими\~спорудами по\~ [ADDRESS] \~з прилеглою\~земельною ділянкою,\~але не\~має змоги\~оформити своє\~право власності\~на 1/4\~частку даного\~будинку,\~що формально\~продовжує належати\~ [PERSON] .\~Сини -\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~останні роки\~фактично живуть\~та працюють\~за межами\~Кіровоградської області\~і не\~заперечують проти\~того,\~щоб вона\~оформила на\~себе право\~власності на\~вищевказану частку\~будинку,\~а тому\~змушена звернутися\~до суду\~за захистом\~своїх праві просить задовольнити позов. Сторони в судове засідання не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлені, при цьому надали суду заяви про розгляд справи у їх відсутності. Позивач позов підтримала, треті особи не заперечують проти задоволення позову позивача. Відповідач [PERSON] пред`явлений позов визнала, в заяві вказала, що не проживає в м [ADDRESS] років, суду довіряє. Представник відповідача - Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького, надав відзив на позов, в якому зазначив, що управління не є відповідачем по даній справи і вимоги до управління задоволенню не підлягають, причини неявки в судове засідання не сповістив. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч.1 ст.13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 статті 12\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Відповідно до ч. 1, 4 ст. 344 ЦК України \~особа,\~яка добросовісно\~заволоділа чужим\~майном і\~продовжує відкрито,\~безперервно володіти\~нерухомим майном\~протягом десяти\~років або\~рухомим майном\~-\~протягом п`яти\~років,\~набуває право\~власності на\~це майно\~(набувальна\~давність),\~якщо інше\~не встановлено\~цим Кодексом.Право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається за рішенням суду. При цьому в п. 8 Прикінцевих та\~перехідних положень\~ЦК України встановлено, що правила ст.\~344\~ЦК України про набувальну давність поширюються також на випадки, коли володіння майном почалося за три роки до набрання чинності цим Кодексом. Оскільки ЦК України набрав чинності з 1 січня 2004 року, норми ст.\~344\~ЦК України поширюються на правовідносини, що виникли з 1 січня 2001 року, а отже, визнати право власності за набувальною давністю суд може не раніше 1 січня 2011 року. Чинним цивільним законодавством набувальна давність визначається як засіб закріплення майна за суб`єктами, що ним володіють, у випадках, коли вони не мають можливості через певні обставини підтвердити підстави виникнення прав, а також в інших ситуаціях. Право власності за набувальною давністю може бути набутим як на безхазяйні речі, так і на майно, яке належить за правом власності іншій особі. Пунктами 9, 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» визначено, що відповідно до частини першої статті 344\~ЦК особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено ЦК. Особа, яка заявляє про давність володіння, може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є. При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке: - володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; - володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; - володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається (частина третя статті 344 ЦК). Враховуючи положення статей 335 і 344 ЦК, право власності за набувальною давністю може бути набуто на майно, яке належить на праві власності іншій особі (а не особі, яка заявляє про давність володіння), а також на безхазяйну річ. Отже, встановлення власника майна або безхазяйності речі є однією з обставин, що має юридичне значення, і підлягає доведенню під час ухвалення рішення суду. Можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей 5, 16 ЦК, а також частини четвертої статті 344 ЦК, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв`язку з цим особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Першої кіровоградської державної нотаріальної контори Звіздун Н.К. за реєстровим № 2-6091, виданого після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , спадкоємцями є: [PERSON] - дружина, [PERSON] син, [PERSON] син, що мешкають в [ADDRESS] . Спадкове майно, на яке видано свідоцтво, складається із ѕ частин житлового будинку за вищевказаною адресою, що належала спадкодавцю на підставі дубліката про право на спадщину, виданого Першою кіровоградською державною нотаріальною конторою 10.08.2001 року по реєстру № 2-2979 та зареєстрованого Кіровоградським бюро технічної інвентаризації 20.04.2001 року за № 12110/56. Відповідач [PERSON] , яка проживає в [ADDRESS] , згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Першої кіровоградської державної нотаріальної контори Гарською В.В. за реєстровим №3-1708, отримала в спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , 1/25 частину домоволодіння по [ADDRESS] та 1/ [ADDRESS] частку житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказані обставини\~підтверджуються архівною\~довідкоюОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 26.09.2018 року № 49811. Як зазначено\~позивачем і\~не оспорюється\~відповідачем по\~справі [PERSON] \~між ними\~існувала домовленість\~щодо переоформлення успадкованої [PERSON] 1/4 частки житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , на позивача. З цією метою [PERSON] , яка жила у м. Харкові, зробила нотаріальне доручення на свою рідну тітку [PERSON] , яка жила у м. Кропивницькому, щоб та мала змогу оформити на неї всі спадкові права на майно, яке залишилося після смерті [PERSON] . Дану довіреність [PERSON] оформила у м. Харкові та передала її довіреній особі - [PERSON] , що підтверджуються оригіналом доручення від 31.08.2001 року, але переоформлення частки будинку на позивача не відбулось. Як вбачається з довідки, виданої квартальним комітетом № 3 Подільського району м. Кропивницького за № 612 від 15.11.2019 року, акту про не проживання особи від 12.12.2018 року, складного сусідами позивача [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та засвідченого головою квартального комітету № 3 Подільського району м. Кропивницького Береза Л.В., [PERSON] ніколи не проживала за адресою: [ADDRESS] . Вказана обставина підтверджені і самою [PERSON] , яка в своїй заяві вказала, що не проживає в м. Кропивницький 39 років. Судом встановлено, що позивач самостійно несе витрати по утриманню будинку, сплачує комунальні платежі, переоформила на своє ім`я договори та книжки по оплаті житлово-комунальних послуг, утримує в належному стані будинок та прибудинкову територію, інші співвласники не заперечують проти оформлення частки ј на позивача. Наведені обставини свідчать про обґрунтованість позовних вимог, враховуючи положення ч.4 ст. 344 ЦК України яка визначає, що право власності за набувальною давністю на нерухоме майно набувається за рішенням суду, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд відносить судові витрати по даній \~ \~ \~ \~ справі за рахунок позивача.

Outcome: approved