Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-27 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до [PERSON] про звільнення майна з- під арешту. У своєму позові позивач вказала, що їй, [PERSON], належить 1/2 частина квартири за адресою [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданим приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №3769, від 08.12.2016р. Інша 1/2 частина зазначеної вище квартири належить її брату - [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності, серія та номер 773, виданого ВАТ «Укрграфіт» від 21.12.1999р. Маючи намір розпорядитися належною їй частиною квартири, я позивач вирішила продати її. Однак, при підготовці документів для укладення нотаріального договору купівлі- продажу квартири, їй стало відомо, що на зазначену квартиру накладений арешт. Так, відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєктів від 24.11.2016р. на все нерухоме майно, що належить [PERSON] накладено арешт. Підставами накладення арешту на все майно [PERSON] є: постанова, серія та номер ВП №38813354 від 22.07.2013р., видана Ленінським ВДВС Запорізького МУЮ; постанова про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер:46223084, від 26.03.2015 р., видана Орджонікідзевським ВДВС ЗМУЮ; постанова про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер ВП 33857857 від 23.08.2012р., видана Орджонікідзевським ВДВС ЗМУЮ; постанова про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер ВП 31323682 від 07.03.2012 р., видана Орджонікідзевським ВДВС ЗМУЮ. [PERSON] окрім 1/2 частини зазначеної квартири також має у власності земельну ділянку площею 0,8 га, розташовану за адресою м.Запоріжжя, вул. Правобережна, земельна ділянка 16. Позивач вважає, що звільнення квартири за адресою [ADDRESS] з -під арешту, не перешкодить виконавчому провадженню, щодо стягнення з [PERSON] боргових зобовязань, оскільки боржник має у власності інше майно. У своєму позові позивач просить звільнити з-під арешту квартиру, за адресою [ADDRESS] та дозволити відчуження майна, а саме квартири за адресою: [ADDRESS]. Позивач у судове засідання не зявився, але надала до суду заяву, в якій вказала, що свій позов підтримує, просить його задовольнити та розглянути справу без її участі. Відповідач у судове засідання не зявився, але надав до суду заяву, в якій вказав, що проти позову не заперечує і просить розглянути справу без його участі. Треті особи у судове засідання не зявилися, своїх причин неявки та заперечень не надали. Дослідивши докази по справі, суд вважає, що позов [PERSON] підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Із свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 08 грудня 2016 року, зареєстрованого в реєстрі за № 3769 встановлено, що [PERSON] належить 1/2 частина квартири № 45, розташованій в будинку № 159 по пр..Соборному на підставі заповіту після померлої 31.01.2016 року [PERSON]. Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України передбачене право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно та про зняття з нього арешту. Предявлення позову про зняття арешту з майна не перешкоджає зверненню стягнення на заробітну плату та інші види доходів боржника, а також інше майно боржника, щодо якого не заявлено вимоги про визнання права власності на нього. У випадку прийняття судом рішення про зняття арешту з майна, арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. При цьому копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу, якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Таким чином, суд приходе до висновку, що позов [PERSON] знайшов своє обґрунтування та докази, і тому підлягає задоволенню.

Outcome: approved