Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-24 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого вказала, що протягом тривалого часу позивач та [PERSON] проживали в цивільному шлюбі як чоловік та дружина. В 1990 р. за договором купівлі-продажу ними придбано домоволодіння в [ADDRESS] , яке було оформлено на [PERSON] . В подальшому, сторонами спільно було здійснено ремонтні роботи у вказаному домогосподарстві. В 2004 р. [PERSON] оформив державний акт про право власності на земельну ділянку під будинком, кадастровий номер № [NUMBER] . Оскільки з дня придбання будинку вся документація оформлялась на [PERSON] , то для юридичного оформлення прав позивача на майно в 2004 р. [PERSON] було вирішено подарувати [PERSON] Ѕ частину будинку та земельної ділянки, вказаний правочин було оформлено нотаріально посвідченим договором дарування від 29.06.2004. Таким чином, з 29.06.2004 позивач стала власником Ѕ частини домоволодіння в [ADDRESS] та Ѕ частини земельної ділянки під ним. В подальшому відносини між сторонами погіршились, на даний час не можуть дійти згоди щодо добровільного поділу будинку та земельної ділянки, а спільне користування майном призводить до постійних конфліктів та суперечок, в зв`язку з чим вимушена звернутись до суду з вказаним позовом. Ухвалою суду від 12.04.2018 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 12.11.2018 у даній справі призначено судову будівельно-технічну та земельно - технічну експертизи, провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 10.06.2019 провадження у справі поновлено та призначено підготовче засідання. В підготовчому засіданні позивачем [PERSON] подано заяву про уточнення позовних вимог, відповідно до якої, позивач просила виділити її в натурі, як окремий об`єкт нерухомого майна на праві приватної власності Ѕ частину житлового будинку [ADDRESS] за Варіантом № 1 проведеної будівельно-технічної експертизи № 88/05-2019 як співвласнику № 2, а саме приміщення: ІІ - кухню, площею 8,4 м.кв., ІІІ - ванну кімнату, площею 3,3 м.кв., IV- котельню, площею 4,4 м.кв., житлову кімнату 1-2, площею 11,2 м.кв, житлову кімнату 1-3, площею 15,8 м.кв., та Ѕ частину огорожі, що разом складають 47/100 частин будинку. Припинити право спільної власності [PERSON] на виділену позивачу частину будинку. Стягнути з [PERSON] як компенсацію за відступ від рівності часток - 18 705 гривень. Залишити [PERSON] на праві приватної власності наступні частини домоволодіння: І - веранда, площею 10,6 м. кв., 1-1- прихожа, площею 12,2м.кв. , житлову кімнату 1-4, площею 12,3м.кв., сарай з погребом «Б», сарай «В», вбиральня «У», 1/2 частину огорожі, що разом складає 53/100 частин домоволодіння. Провести сторонам ремонтно-будівельні роботи відповідно до висновку експертизи за варіантом № 1. Виділити [PERSON] в натурі на праві приватної власності земельну ділянку в [ADDRESS] , загальною площею 289,5 кв.м, за Варіантом № 1 експертизи №88/05-2019, як співвласнику № 2, а саме: земельну ділянку площею 289,5 кв.м (0,02895 га), що на схемі позначена під № 2 (зображена жовтим кольором), яка проходить по точках: 3-4-5-6-7-8-9-10-3, зі сторонами: 8,51м-12,09м-16,88м-9,83м-4,11м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «А»)-2,0м-10,09м. Залишити у власності [PERSON] земельну ділянку загальною площею 289,5 кв.м. (0,02895 га), що на схемі позначена під № 1 (зображена зеленим кольором), яка проходить по точках: 1-2-3-10-9-8-7-1, зі сторонами: 29,13м-11,80м-10,09м-2,0м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «А»)-4,11м-10,06м. Стягнути з відповідача на її користь судовий збір та витрати на проведення експертного дослідження №88/05-2019. В підготовчому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги з врахуванням уточнень підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в підготовчому засіданні позовні вимоги з врахуванням уточнень визнав в повному обсязі, погоджується з варіантом поділу нерухомого майна та земельної ділянки за варіантом № 1 ( як по житловому будинку так і земельній ділянці) проведеної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 88/05-2019. У відповідності з частиною 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з вимогами ч.ч.3, 4 ст.200 ЦПК України, суд вважає за можливе ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку про наступне. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є невід`ємною частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. У пункті 35 рішення від 12 березня 2009 року у справі «Плахтєєва та Плахтєєв проти України» (заява № 20347/03; рішення від 12 березня 2009 року) Європейський суд з прав людини вкотре наголосив на гарантованому кожній особі праві на звернення до суду з позовом щодо її прав та обов`язків цивільного характеру. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»). Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого майнового права та інтересу. Поняття спільної часткової власності викладено в ч. 1 ст. 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дробному виразі. Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється ( ч.3 ст. 364 ЦК України). Як вбачається з постанови ВС України у справі № 6-12цс13, виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених в п. п. 6, 7 постанови «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст.115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Відповідно ч. 3 ст. 88 ЗК України, учасник спільної часткової власності має право, зокрема, вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення. Відповідно до Договору купівлі продажу від 09.02.1990, що посвідчений державним нотаріусом Коростишівської державної нотаріальної контори та зареєстрований в реєстрі № 366 відповідач [PERSON] придбав житловий будинок [ADDRESS] ( а.с. 7-8). Відповідач за договором Дарування частини житлового будинку та земельної ділянки від 29.06.2004 (що посвідчений приватним нотаріусом Коростишівського районного нотаріального округу та зареєстрований в реєстрі № 896) подарував [PERSON] 1/2 частину вищевказаного житлового будинку з надвірними будівлями та земельну ділянку площею 0,02895 га за адресою [ADDRESS] (а.с.9- 11). Відповідно до державного акта на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] сторони є співвласниками ( по 1/2 кожному) земельної ділянки, площею 0,0579 га, кадастровий номер [NUMBER] (а.с.14). Інформаційною довідкою від 26.03.2018 підтверджується державна реєстрація речових прав на житловий будинок за сторонами у відповідних розмірах ( по 1/2 кожному); технічним паспортом на домоволодіння [ADDRESS] підтверджуються технічні дані та площі будинку та відсутність самочинно збудованих приміщень ( а.с. 16-18). Судом досліджено висновок експерта № 88/05-2019 за результатами проведення судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної, оціночно-технічної та земельно-технічної експертизи. Відповідно Варіанту № 1, на який посилається при уточненні позовних вимог позивач, є технічно можливим провести виділ частки позивача у праві спільної власності на будинок [ADDRESS] . При цьому передбачено відступ від рівності часток та передбачено необхідні роботи по облаштуванню виділених квартир. Також із вказаним варіантом поділу визначено можливий варіант виділу земельної ділянки, враховуючи частки у праві власності на них у сторін. Враховуючи, що позивач не заперечила щодо сплати відповідачем компенсації за відступ від принципу рівності часток, а відповідач підтримав запропонований варіант поділу будинку та сплату компенсації, суд дійшов до висновку про можливість поділу спірного нерухомого майна за вказаним позивачем варіантом. Таким чином, аналіз досліджених в судовому засіданні об`єктивних доказів дає суду підстави зробити висновок про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з підстав, наведених судом вище. Також на підставі ст. 141 ЦПК підлягають перерахунку судові витрати по справі. Оскільки вартість виділеної позивачу частини будинку оцінена в 284195 гривні, а при зверненні позивачем сплачено по 704, 80 грн. судового збору, то з позивача за рішенням суду підлягає стягненню на користь держави недоплачений судовий збір в розмірі: 284195* 1% = 2841,95 грн. - 704,80 = 2137,15 грн. Водночас, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 704,80 грн. судового збору та 1/2 витрат на проведення експертизи № 88/05-2019, що становить 3646,50, а всього 4351 грн. 30 коп. Враховуючи викладене, на підставі ст.358, 364 ЦК України, ст. 88 ЗК України,

Outcome: approved